24tm.ro

Don Juan, scenariu de Ion-Ardeal Ieremia, după o idee de Max Frisch
2025-03-02 19:00 (Europe/Helsinki) | Teatrul Național Mihai Eminescu Timișoara, Sala Mare
Don Juan este unul dintre cele mai faimoase personaje ale culturii europene, fie că vorbim de literatură, arte plastice sau muzică. De aproape 400 de ani, povestea legendarului cuceritor este spusă și repetată. Bărbaţi din toată lumea îi sunt asemuiţi.
Sunt cercetători care afirmă că Don Juan este un caracter ficţional ce conturează o anumită tipologie umană. Libertinul. Cucereşte femeile, se luptă cu pretendenţii sau cu taţii lor până la moarte. Don Juan-ul lui Max Frisch același erou tradițional, dar privit dintr-un cu totul alt unghi, neașteptat. Cum surprinzătoare e și viziunea regizorului Ion Ardeal Ieremia de a distribui în rolul principal o femeie.
Atunci când realitatea îi pare croită din cioburi de oglindă, iar punctele cardinale ale existenței au ajuns la fel de utile ca meniul unui restaurant închis, Don Juan face saltul în abstract prin matematică, „limba cu care Dumnezeu a scris universul”. Lupta dintre geometrie și trup creează mitul, dar îngenunchează artistul, într-un joc în care adevărul este înlocuit de semne și simboluri citite greșit, iar compromisul este mimetism care a reușit să păcălească. Dar pentru că nevoia de a înțelege rânduiala lumii este vitală oricărei ființe înzestrate cu rațiune, Don Juan va rămâne cel care deschide cu propria lui existență, cu propria lui fragilitate calea necesarei poezii, peste timp.
Distribuția: Claudia Ieremia (Don Juan), Alecu Reus (Tenorio), Roberta Popa (Miranda), Matei Chioariu (Don Gonzalo), Daniela Bostan (Donna Elvira/ Văduva), Iuliana Crăescu (Donna Anna), Cristian Szekeres (Pater Diego), Andrei Chifu (Rodrigo), Ana Maria Cojocaru (Miranda), Alina Ilea (Celestina), Romeo Ioan (Leporello), Ana Maria Pandele Andone (Văduvă), Bogdan Spiridon (Alonso), Marin Lupanciuc (Toreador) și Andrei Zgăbaia (Toreador).
Scenografia: Corina Grămoșteanu
Sound și video design: Sebastian Hamburger
Regia artistică: Ion–Ardeal Ieremia
Regizori tehnici: Judit Reinhardt
Lumini: Gerhard Crăciun
Operatori video: Eugen Obrad
Operator sunet: Peter Szabo
Costumiere: Carla Stiassny, Veronica Gerstenengst, Felicia Puiu
Recuziter: Alin Tofan
Machiaj: Andra Diac
Coafură: Daniela Genig
Tehnic de scenă: Traian Oneț, Iosif Toth, Marius Crăciunesc, Iustin Răgman, Vasile Bălașa, Flavius Bioșa
Durata spectacolului: 1h 20

Adevărul, de Florian Zeller
2025-03-01 19:00 | Teatrul Național Mihai Eminescu Timișoara, Sala Mare
Adevărul este, înainte de orice, o poveste despre minciună. Florian Zeller, autorul piesei, a ales să vorbească despre situații de viață cel mai adesea incomode, folosind instrumentele comediei, ale replicii scânteietoare și ale falselor clișee. Este o poveste foarte simplă despre un infidel într-o lume de infideli, despre un mincinos într-o lume de mincinoși. Personajul principal, pe cât de afemeiat, pe atât de guraliv, este obsedat – culmea – de adevăr. Dar e cam ca în viață: obsesia lui e de suprafață, iar cuvântul îl interesează mult mai mult decât semnificația, decât rolul, decât utilizările lui. Aventurile acestui mincinos pe care toți cei din jur îl înșală fac din Adevărul un palpitant joc de oglinzi unde minciuna însăși este jucăria favorită.
Florian Zeller (n.1979) debutează fulminant pe scena literară franceză, la doar 22 de ani, cu romanul Neiges artificielles, câștigător al prestigiosului premiu Hachette. Începe să scrie teatru și devine celebru cu trilogia Mama, Tatăl și Fiul. Cele trei texte sunt montate pe numeroase scene, depășind granițele Europei, iar ultimele două piese sunt ulterior ecranizate. Obține recunoașterea internațională cu Tatăl, care câștigă mai multe premii Molière și care, în formula sa cinematografică, avându-l pe Anthony Hopkins în rolul principal, câștigă premiul Oscar pentru cel mai bun scenariu, premiul César pentru cel mai bun film străin, premiul Bafta și premiul Goya. Piesa Fiul este, la rândul ei, ecranizată, cu Hugh Jackman, Laura Dern și, încă o dată, Anthony Hopkins în rolurile principale.
Adevărul este cea de-a șasea piesă scrisă de Florian Zeller. Succesul imens de care s-a bucurat spectacolul montat la Théâtre de Montparnasse a determinat televiziunea franceză să îl difuzeze pe canalul său național.
Distribuția: Matei Chioariu (Michel) – Nominalizat la premiul pentru cel mai bun actor la Festivalul Internațional de Teatru de la Oradea
Alina Ilea (Laurence)
Romeo Ioan (Paul)
Cristina König (Alice)
Scenografia TUDOR PRODAN
Lighting design GERHARD CRĂCIUN
REGIA ARTISTICĂ RADU IACOBAN
Regizor tehnic: Anca Marinca
Operator lumini: Gerhard Crăciun
Operator sunet: Claudiu Surmei
Costume: Felicia Puiu
Recuzită: Alin Tofan
Machiaj: Denisa Iovan
Coafură: Daniela Genig
Tehnic de scenă: Iosif Toth, Traian Oneț, Marius Crăciunesc, Vasile Bălașa, Iustin Răgman, Flavius Bioșa, David Iov, Roberto Nica, Ioan Bârzovan, Nicolae Lăcătaș, Dorel Găletan, Tihomir Uroș, Paul Frâncu, Sorin Barnea, Raul Băcuanu, Daniel Timiș
Durata spectacolului: 1h 30

„Gheorghe Fikl și provocările barocului”, conferință Horia-Roman Patapievici
2025-03-01 12:00 | Muzeul Național de Artă Timișoara
Muzeul Național de Artă Timișoara va găzdui conferința lui Horia-Roman Patapievici, cu titlul „Gheorghe Fikl și provocările barocului”.
Evenimentul are loc în Sala Baroc a Muzeul Național de Artă Timișoara, instituție ce găzduiește, începând cu luna decembrie 2024, expoziția artistului timișorean, cu titlul „De anima”.
Numele artistului timișorean, cunoscut nu doar în țară, ci și în străinătate, înseamnă, între altele, expoziții la New York, Luxemburg și Londra, iar Muzeul Național Ajuda din Portugalia a găzduit o expoziție Gheorghe Fikl în spațiul în care au fost expuși Joan Miró sau Joana Vasconcelos.
Lucrările sale sunt prezente în colecții private și publice din România și străinătate, inclusiv în colecția Regelui Charles al III-lea al Marii Britanii.

Campionatul Național de Dans Sportiv pe Secțiuni
2025-03-01 - 2025-03-02 | Sala Constantin Jude (Olimpia)
Dansul sportiv își dă din nou întâlnire în inima Banatului, unde cei mai talentați dansatori din România vor concura pentru titlurile naționale la Campionatul Național de Dans Sportiv pe Secțiuni. Aflat la cea de-a 33-a ediție, acest prestigios eveniment aduce pe ringul de dans energia, eleganța și pasiunea celor mai buni sportivi ai momentului și este organizat de Federația Română de Dans Sportiv și Agenția Națională pentru Sport și Clubul de Dans Sportiv Magnum Team Timișoara.
Pe parcursul a două zile intense de competiție, dansatorii vor evolua în cele două mari secțiuni ale dansului sportiv: Standard și Latino, fiecare punând în valoare calitățile tehnice și artistice ale sportivilor.
Competiția este deschisă tuturor categoriilor de vârstă, începând cu cei mai mici participanți, de la 6 ani, până la dansatorii de Seniori 2. Fiecare categorie va aduce pe ring expresivitate, rafinament și performanță, demonstrând nivelul ridicat al dansului sportiv românesc: copii, juniori, tineret, adulți, seniori 1 și seniori 2.
Campionatul Național de Dans Sportiv pe Secțiuni va beneficia de prezența a 24 de arbitri de elită din 19 țări, care vor asigura corectitudinea și profesionalismul jurizării. Acești arbitri provin din: Kazahstan, Ungaria, Germania, Slovenia, Marea Britanie, Africa de Sud, Lituania, Cehia, Israel, Polonia, Austria, Estonia, Letonia, Moldova, Slovacia, Italia, Armenia, Norvegia, Lituania. Prezența acestora garantează un nivel competițional ridicat și o evaluare imparțială a tuturor sportivilor.
În sesiunea de dimineață, iubitorii dansului vor avea ocazia să urmărească Cupa FRDS – Cupa Timișoarei, o competiție națională destinată dansatorilor care își doresc să își măsoare forțele într-un cadru oficial și să își dezvolte experiența competițională. Acest concurs reprezintă o rampă de lansare pentru sportivii în ascensiune și un prilej de a celebra frumusețea și diversitatea dansului sportiv.
Finaliștii acestui prestigios campionat au un rol esențial în reprezentarea României pe scena internațională. Câștigătorii locului 1 și 2 vor avea onoarea de a reprezenta România la Campionatele Mondiale și Europene, fiind susținuți financiar de Federația Română de Dans Sportiv (FRDS) și Agenția Națională pentru Sport (ANS) pentru participarea la aceste competiții de elită.
Campionatul Național de Dans Sportiv pe Secțiuni nu este doar o competiție, ci un spectacol al eleganței, disciplinei și pasiunii pentru dans. Într-o atmosferă încărcată de emoție și excelență, sportivii vor concura pentru medalii, titluri și, mai presus de toate, pentru a-și demonstra măiestria pe ringul de dans.
În ambele zile competiția va începe la ora 9.00 si se vor termina în jurul orei 22.00.
Biletele costa 50 de lei și se pot achiziționa la intrarea în sală.

La Bayadere / Baiadera, de Ludwig Minkus (spectacol de balet)
2025-02-28 19:00 | Opera Națională Română Timișoara
Considerat părintele baletului clasic rus, coregraful francez Marius Petipa a marcat profund repertoriul baletului cu lucrări de neuitat precum Lacul lebedelor, Frumoasa din pădurea adormită și Spărgătorul de nuci. Printre creațiile sale, La Bayadère (care a avut premiera pe 23 ianuarie 1877 la Teatrul Imperial Bolshoi Kamenny) se distinge ca cea mai faimoasă operă exotică, plasată în India antică și explorând tema exotismului oriental, foarte populară în baletul secolului al XIX-lea.
Petipa avea o experiență vastă cu baletele inspirate de India. A dansat în Le Dieu et la Bayadère la Bordeaux, iar prima sa soție, Maria, interpretase acest balet într-o reluare la Sankt Petersburg în 1854. De asemenea, Petipa a declarat că a coregrafiat dansuri pentru Zina Richard în rolul de bayadère la Opera din Paris în 1856 și cunoștea baletul Sacountala, creat de fratele său, Lucien, inspirat din piesa poetului indian Kalidasa și prezentat la Paris în 1858. Printre aceste lucrări care se presupun a fi influența baletului La Bayadère, un alt posibil factor de inspirație a fost vizita Prințului de Wales în India în 1875, un eveniment intens promovat în Europa la acea vreme. Libretul La Bayadère a fost scris de Serghei Kudekov, deși, ani mai târziu, Petipa și-a revendicat întreaga autorie.
Deși acțiunea La Bayadère se desfășoară în India antică, muzica lui Ludwig Minkus nu include aproape deloc elemente autentice de dans sau muzică indiană, nici măcar în momentele dedicate personajelor. Baletul reflectă, de fapt, o interpretare a Orientului Sudic prin perspectiva europeană a secolului al XIX-lea. Unele fragmente din partitura lui Minkus sugerează vag un sunet oriental, însă muzica rămâne un exemplu clar de musique dansante caracteristică epocii, incluzând o succesiune de polci melodioase, adagio-uri, valsuri vieneze și alte forme muzicale similare. Coregrafia lui Petipa, în aceeași notă, introduce detalii care sugerează atmosfera indiană, dar rămâne fidelă stilului clasic al baletului.
Conducerea muzicală: DEJAN SAVIĆ (invitat)
Coregrafia: MARIUS PETIPA
Regia și adaptarea coregrafică: OVIDIU – MATEI IANCU
Scenografia: DRAGOȘ BUHAGIAR
Asistent scenografie: IRINA CHIRILĂ
Concert maeștri: OVIDIU RUSU, CORINA MURGU
Asistent coregrafie: ALIN RADU, MANUELA ARDELEAN
Maeștri de balet: OVIDIU MATEI IANCU, MANUELA ARDELEAN, ALIN RADU
Nikia CECILIA BASSETTO (debut)
Solor OVIDIU MATEI IANCU
Gamzatti KURUMI KOJIMA
Rajah DARIUS AGRIMA
Idol ANTONIN FARAUT
Fachir MASAYOSHI SATO
Brahman ALIN RADU
Prietenul lui Solor SERGIU ANGHEL
Slujnica MIRABELA ZONAI
Solo dʼJampe AOI IWAZAKI, SAYUKI TOTSUKA
Patru Baiadere mici ANDREEA MIREA, CODRUȚA BĂLAN, HANA OKUDAIRA, AIRI HAMADA
Solo tobe CHISAKO OTA, YUKI SHIMAOKA
Pas dʼaction YEWON KIM, CARLA DUKAI, HONOKA NISHIMURA, CRISTINA MÎRZA
Trei umbre SAYUKI TOTSUKA, AOI IWAZAKI, CRISTINA MÎRZA (debut)
Orchestra și ansamblul de balet ale Operei Naționale Române din Timişoara în colaborare cu elevii Liceului de Artă „Ion Vidu” Timișoara, Secția de coregrafie „Ștefan Gheorghe”
Regia tehnică: HELLEN GANSER
Spectacolul are o pauză și se încheie în jurul orei 21:20.
Vârsta recomandată: 5+
Direcțiunea Operei Naționale Române din Timișoara își rezervă dreptul de a modifica programul prezentat.

Bal la Savoy, de Paul Abraham
2025-02-24 19:00, 2025-02-23 18:00 | Opera Națională Română Timișoara
Realizat de Paul Abraham alături de Alfred și Fritz Rotter, cei mai importanți producători de teatru ai Berlinului începutului de secol XX, Bal la Savoy a fost prezentat în premieră la 23 decembrie 1932, în Grosses Schauspielhaus, marcând ultimul eveniment cultural major al Republicii de la Weimar. Un spectacol cosmopolit, dezinvolt și exploziv, scris, produs și interpretat de evrei, o Operetă spumoasă, care surprinde fascinanta metropolă germană a modernității, fără falsa pudoare, o veritabilă explozie de libertate și de bucuria de a trăi a societății berlineze…
Farmecul și energia debordantă sunt transpuse într-o poveste în două acte, țesută la Nisa, despre un cuplu de tineri căsătoriți, a căror loialitate este pusă la încercare. Recent întors din luna de miere alături de soția sa, Madeleine, marchizul Aristide de Faublas primește o telegramă de la fosta sa iubită, Tangolita, care îl provoacă la o întâlnire la balul anual de la hotelul Savoy.
Trebuie inventată însă o scuză, care să îi asigure marchizului confortul întâlnirii tête-à-tête, iar soluția salvatoare i-o sugerează vechiul său prieten, Mustafa Bey, atașatul turc la Paris. Aristide își informează soția că dorește să îl revadă pe vechiul său prieten, José Pasodoble, un compozitor de jazz de mare succes, fără să își imagineze însă că povestea inventată naște suspiciuni. Sub identitatea lui Pasodoble se ascunde o femeie, Daisy Darlington, prietena americană a soției marchizului, care și-a făcut un renume sub acest pseudonim. Bănuitoare, Madeleine merge și ea la bal, dar deghizată, și își găsește soțul într-un separeu. Incitată de Daisy, plănuiește să se răzbune. Din soția îndrăgostită se transformă în femeia trădată! La balul de la Savoy își va găsi la rândul ei un partener, pe tânărul avocat, Célestin Formant, care devine un complice involuntar în căutarea răzbunării ei.
O comedie trăsnită, un umor cu aluzii și duble înțelesuri, un spirit care amintește de Viena Prințului Orlovski, dansuri excentrice și explozive, interludii inteligente, special gândite pentru desfășurarea cursivă a poveștii, un ultim și valoros omagiu adus epocii de către genialul Paul Abraham, totul transpus în sunetul anilor ’30 …
Dacă luăm în considerare faptul că Paul Abraham a fost forțat să părăsească Germania doar la o lună după premieră și că partiturile sale nu mai aveau voie să fie interpretate, putem aprecia intensitatea melodiilor din această „Schlageroperette”, o etichetă pe care i-a atribuit-o partiturii dramaturgul și criticul de teatru Volker Klotz. Ele au devenit perene în ciuda tuturor tribulațiilor, iar după război au fost interpretate din nou pe scene, la radio și la televiziune.
Conducerea muzicală: MIHNEA IGNAT
Regia și coregrafia: RĂZVAN MAZILU
Decorurile şi costumele: DRAGOȘ BUHAGIAR
Concert maeştri: OVIDIU RUSU, CORINA MURGU
Maestru de cor: LAURA MARE
Maeștrii de balet: OVIDIU MATEI IANCU, ALIN RADU, MANUELA ARDELEAN
Asistent regia artistică: HELLEN GANSER
Asistent coregrafie: MANUELA ARDELEAN
Aristide BOGDAN ZAHARIEA
Madeleine MIHAELA MARCU
Daisy CRISTINA VLAICU
Mustafa Bey OCTAVIAN VLAICU
Célestin Formant HARALD WEISZ (invitat, de la Teatrul German de Stat Timișoara)
Soțiile divorțate ale lui Mustafa: MANUELA ARDELEAN, LOREDANA BORLOVAN, LIGIA POPESCU, GEORGIANA NECȘA, DAIANA VINARS, SUZANA VRÂNCEANU (invitată)
La Tangolita GABRIELLA VARVARI
Monsieur Albert DAN PATACĂ (invitat)
Pomerol LEONARD IVAN
Réne ALEXANDRU PÎNTEA
Maurice FLAVIUS POPA
Lilly OLGA SFETCU
Paulette SUZANA VRÂNCEANU (invitată)
Hermence MANUELA ARDELEAN
Bébe ANA MARIA STĂNOIA
Archibald MIHAI PRELIPCIAN
Corul, orchestra şi ansamblul de balet ale Operei Naţionale Române Timişoara.
Pregătirea muzicală: RAREŞ PĂLTINEANU, LEONARD BONEA, IRINA BELEA
Regia tehnică: LUCIAN BORU
Sufleor EUGENIA GYURIS, MIRCEA DAN PETCU
Spectacol interpretat în limba română.
Spectacolul are două pauze și se încheie în jurul orei 21:10.
Vârsta recomandată: 6+
Direcțiunea Operei Naționale Române Timișoara își rezervă dreptul de a modifica programul prezentat.
Cu permisiunea: Bühnen- und Musikalienverlag „Josef Weinberger” Wien Gesellschaft m.b.H., Viena, Austria

WCF International Cat Show
2025-02-22 - 2025-02-23 | Iulius Town
Competiția internațională dedicată pisicilor revine la Iulius Town: peste 200 de feline pot fi admirate în acest weekend.
Sunt grațioase, jucăușe și pline de personalitate, iar weekendul acesta le poți vedea în Iulius Town, la una dintre cele mai apreciate competiții feline. Magnificats revin la Timișoara, iar peste 200 de pisici din 21 de rase diferite vor putea fi admirate timp de două zile, în noua ediție a îndrăgitei competiții WCF International Cat Show.
În perioada 22 – 23 februarie 2025, între orele 10:00 și 18:00, Atriumul Iulius Town va găzdui unul dintre cele mai delicate evenimente dedicate felinelor: WCF International Cat Show. Peste 200 de pisici din 21 de rase, venite din opt țări, vor putea fi admirate de vizitatori, iar curioșii vor putea afla mai multe despre elegantele „concurente” de la crescători autorizați.
Ediția de anul acesta va fi arbitrată de experți internaționali din Marea Britanie, Franța, Spania și Ungaria. Felinele vor fi jurizate atât în competiții individuale, cât și în ringuri speciale, unde vor concura pentru titluri prestigioase. Printre rasele prezente se numără British Longhair, Maine Coon, Munchkin Longhair, Transylvanian, Persian, Highland Fold și multe altele, apreciate la nivel internațional.
Indiferent dacă ești un pasionat al pisicilor de rasă sau pur și simplu îți dorești să petreci un weekend special în compania celor mai drăgălașe feline, WCF International Cat Show este evenimentul perfect pentru tine. Vino să descoperi frumusețea, farmecul și personalitatea pisicilor!

Un ballo in maschera / Bal mascat, de Giuseppe Verdi
2025-02-19 19:00 | Opera Națională Română Timișoara
Un libret redactat de Eugène Scribe, după drama sa, „Gustave III, ou Le bal masqué”, a fost transpus pentru prima dată în partitură de operă de Daniel Auber, în anul 1833. Intriga va fi abordată însă și de Giuseppe Verdi, în anii de maturitate creatoare, regicidul istoric din trecutul Suediei fiind punctul de plecare pentru o nouă temă de operă și al unui îndelung proces de creație, al unei istovitoare confruntări cu cenzura unei monarhii absolutiste, și nu în ultimul rând, cu aceea conjunctural permisivă a Statului Papal.
Celebra conspirație a nobilimii suedeze împotriva regelui lor, Gustav al III-lea, care se încheie la 16 martie 1792 cu asasinarea suveranului de către Jakob Johan Anckarström, un fost căpitan din garda de corp, în timpul unui bal mascat la Opera din Stockholm, este tratată liber de către Scribe, însă pentru a putea fi prezentată pe scena operei din Napoli, în deceniul al cincilea al secolului următor, avea să fie supusă unor modificări succesive, din ce în ce mai severe, determinate de evenimentele istorice și sociale ale momentului.
Pregătită pe textul poetului și avocatului Antonio Somma, partitura va fi predată teatrului din Napoli sub titlul „La vendetta in domino”, în luna ianuarie 1858, însă o nouă și recentă tentativă de asasinat, aceea de la Paris, asupra lui Napoleon al III-lea, determină o cenzură și mai drastică, materializată în deteriorări de substanță impuse asupra intrigii și textului. Dornic să își protejeze opera, Verdi se vede obligat să ia poziție: respinge pretențiile cenzorilor, promite gazdelor o nouă producție a celei mai recente dintre operele sale, „Simon Boccanegra”, și se adresează teatrului din Roma.
Cu un complot deghizat și transferat „în afara Europei… în America de Nord, pe vremea dominației engleze”, cu acțiunea plasată într-un loc exotic (Boston), cu nume și personaje schimbate (Gustav al III-lea devine acum Riccardo, Conte di Warvick și guvernator al Bostonului, iar ucigașul său, Anckarström, se transformă în creolul Renato, secretarul acestuia) și cu titlul definitiv, „Un ballo in Maschera”, opera a reușit să fie pusă în scena la Teatro Apollo din Roma, la 17 februarie 1859. Însă în ciuda camuflărilor succesive ale mesajului politic, „Un ballo in maschera” a avut un impact deosebit, strigătul „Viva Verdi!”, care a răsunat în teatru la premieră, a continuat pe străzile Romei și i-a fost adresat nu numai maestrului, ci și lui Vittorio Emmanuele, cel care urma să urce în 1861 pe tronul Italiei eliberate și unite.
Intriga, iubirea interzisă, dar și o profeție tulburătoare, alimentează spectaculoasa operă a lui Verdi, o poveste fascinantă despre prietenie, trădare și iertare, care nu se mai consumă acum într-un trecut istoric, ci în prim-planul unui anturaj privat. Redată într-o succesiune rapidă de evenimente tragice, comice și nu în ultimul rând, bizare, „Un ballo in maschera” este una dintre cele mai reușite opere verdiene. Plin de suspans, eficient din punct de vedere scenic și captivant din punctul de vedere al partiturii, spectacolul continuă tradiția povestirilor sângeroase din „Il trovatore”, însă combină vigoarea vechiului Verdi cu eleganța din „La Traviata”.
În noua sa operă, Verdi se dovedește a fi un maestru al dramaturgiei de contrast. O amplificare a ambitusului expresiv, de la tragic la sarcastic, suprapune dramei nuanțe optimiste, ambivalența fiind extinsă asupra ariilor, duetelor, ansamblurilor, și nu în ultimul rând, asupra marilor finaluri corale. Veselia superficială a pajului Oscar (amplificată de registrul expansiv al unei voci de coloratură), ironia amuzantă a lui Riccardo, nuanțele batjocoritoare ale conspiratorilor, dar și cromatica particulară a țesăturii vrăjitoarei Ulrica, sunt toate surprinse în melodica verdiană, la fel de eficientă în complicatele construcții polifonice vocale, precum impresionantele cvintete din actele extreme ale operei, sau în complexitatea portretelor create de maestru pentru Riccardo, Amelia sau Renato. Nu trebuie însă uitate nici numerele de culminație ale intrigii: duetul de dragoste dintre Amelia și Riccardo, unul dintre cele mai dramatice scrise vreodată, tragerea la sorți a celui care urmează să ucidă și balul mascat, strident și strălucitor. Ele vin să împlinească „probabil cea mai matură lucrare scenică a lui Verdi” (Karl Holl), în care nuanțe pasionale și emoționale infinite se contopesc într-un flux sonor unic, fantastic, cu totul neobișnuit.
Conducerea muzicală: SZABOLCS HERMANN
Regia artistică: FRANS MEEWIS
Decoruri: GRIGORE GORDUZ
Costume: GETA MEDINSKI
Coregrafia: CARMEN COJOCARU
Concert maeştri: OVIDIU RUSU, CORINA MURGU

Maestru de cor: LAURA MARE
Maeștri de balet: OVIDIU MATEI IANCU, MANUELA ARDELEAN, ALIN RADU
Gustav al III-lea REMUS ALĂZĂROAE
Contele Anckarstrom ȘERBAN VASILE
Amelia LĂCRIMIOARA CRISTESCU
Ulrica GABRIELA TOADER
Oscar OANA TRAMBITAS (invitată)
Cristian MIHAIL DOGOTARI
Horn GELU DOBREA
Ribbing OCTAVIAN VLAICU
Un judecător MARIUS ZAHARIA
Un servitor COSMIN BORLOVAN
Corul, orchestra şi ansamblul de balet ale Operei Naţionale Române Timişoara.
Regia tehnică: HELLEN GANSER
Pregătirea muzicală: ANGELA BALICI, RAREȘ PĂLTINEANU, IRINA BELEA
Sufleur: EUGENIA GYURIS, MIRCEA DAN PETCU
Spectacol cântat în limba italiană şi titrat în limba română.
Spectacolul are două pauze și se încheie în jurul orei 22:00.
Vârsta recomandată: 10+
Direcțiunea Operei Naționale Române Timișoara își rezervă dreptul de a modifica programul prezentat.

Hänsel și Gretel, de Engelbert Humperdinck
2025-02-17 18:00 | Opera Națională Română Timișoara
Când în iarna anului 1889, Adelheid Wette i-a cerut fratelui său, Engelbert Humperdink, să scrie un cântec pe versurile „Brüderchen, komm tanz mit mir” („Frățioare, vino să dansezi cu mine”), un text pe care îl adaptase liber, din basmul „Hänsel și Gretel”, pentru spectacolul de sărbători al familiei, reușita micii partituri i-a îndemnat pe ambii să transforme povestea și să extindă muzica. La început, într-o piesă de teatru cu cântece pentru copii, apoi într-o adevărată operă de basm, pentru mari și mici.
Adelheid a împletit cu pricepere textele poeziilor simple pentru copii, cu acelea populare, adoptate literal, precum și cu citate din basmele fraților Grimm. Iar Engelbert a preluat mai întâi, dintr-o colecție pentru copii, două cântece populare și a inventat și a adăugat apoi melodii „în ton popular”, la fel de simple și de frumoase, a îmbrăcat libretul, imaginat de sora lui, într-o muzică deliberat copilăroasă, pe care l-a încorporat însă într-o compoziție orchestrală dramatică, în care a utilizat întregul instrumentar al romantismului târziu. Îmbrăcată acum în veșminte simfonice, rima de grădiniță va servi ca sursă de motive pentru scene întregi. O realizare nemaiîntâlnită până acum, un spectacol inconfundabil, catalogat de inspiratul Oskar Bie, drept „căsuța crocantă a polifoniei germane”. Partitura a fost cântată în premieră la 23 decembrie 1892, la Teatrul din Weimar, sub bagheta lui Richard Strauss.
Inspirat din naivitatea și imagistica basmului fraților Jakob și Wilhelm Grimm, textul libretului semnat de Adelheid conține motive individuale preluate și din alte povești ale acestora, aventura celor doi copii virtuoși și descurcăreți, care se salvează singuri din circumstanțe nefaste, fiind populată de îngeri și santinele, de Omul de nisip și Zâna Rouă, care veghează protector și prietenos asupra lor.
În așteptarea părinților, singuri și flămânzi în căsuța lor din pădure, Hänsel și Gretel se joacă și dansează, cu gândul la ulciorul cu lapte, surpriza pe care au descoperit-o și pe care o așteaptă, odată cu întoarcerea mamei. N-au lucrat și nu au împletit mături, iar din greșeală și ulciorul se sparge și singura hrană din casă se risipește. Sosită acasă, mama îi dojenește și plină de supărare, îi îndeamnă să culeagă căpșuni în pădurea întunecată. Copiii se pierd în ea, îi întâlnesc pe Omul de nisip și Zâna Rouă și dau peste o casă de turtă dulce, cu ferestre din vată de zahăr. Oare cine locuiește în căsuța apetisantă? Dar se vor descurca ei să găsească drumul de întoarcere?
Cea mai minunată experiență de teatru muzical vă așteaptă acum la OPERĂ, locul în care vă dăm întâlnire cu fantastica aventură a prietenilor noștri, Hänsel și Gretel, în călătoria lor prin pădurea fermecată!
Regia artistică: MARINA EMANDI TIRON
Scenografia: DUMITRU POPESCU
Coregrafia: HELLEN GANSER
Maeștri de balet: OVIDIU MATEI IANCU, MANUELA ARDELEAN, ALIN RADU
Peter (tata) RĂZVAN GROZĂVESCU
Gertrud (mama) DIANA CHIRILĂ
Hänsel LAURA MĂRGINEAN
Gretel DAIANA VINARS
Vrăjitoarea ANA MARIA STĂNOIA
Piticul GEORGIANA NECȘA
Zâna ILDIKO BABENCO
Muzica: înregistrare din anul 2003 cu Orchestra Operei Naţionale Române Timişoara.
Conducerea muzicală: LADISLAU ROOTH.
Ansamblul de balet al Operei Naţionale Române Timişoara.
Regia tehnică: HELLEN GANSER
Pregătirea muzicală: RAREȘ PĂLTINEANU
Sufleur: EUGENIA GYURIS, MIRCEA DAN PETCU
Spectacol interpretat în limba română.
Spectacolul nu are pauze și se încheie în jurul orei 19:15.
Vârsta recomandată: 3+
Direcțiunea Operei Naționale Române Timișoara își rezervă dreptul de a modifica programul prezentat.

Târg pentru Mirese
2025-02-14 - 2025-02-16 | Iulius Congress Hall

De Anima – Gheorghe Fikl
2024-12-04 - 2025-03-31 | Muzeul Național de Artă Timișoara
Muzeul Național de Artă Timișoara are plăcerea de a anunța găzduirea, în Sala Baroc, a expoziției „De Anima” semnată de Gheorghe Fikl, artist care s-a remarcat ca unul dintre cei mai importanți pictori contemporani români din ultimele trei decenii.
„Expoziția împrumută faimosul titlu al tratatului lui Aristotel despre suflet. Pentru filosof, sufletul este un principiu al vieții și al mișcării ființelor vii. Un principiu vital, senzorial și intelectual. Elemente care ghidează și lucrările acestei expoziții unde corpul viu locuiește corpul construit, unde animalul și barocul, natura și cultura se întâlnesc în simbioze bizare. Gheorghe Fikl propune în această expoziție o privire critică și ironică asupra lumii noastre în Antropocen, asupra devenirii noastre animal, în scene absurde ce par desprinse din vise, realizate într-o pictură puternică, cu tușe neo-expresioniste, ce-și trage seva din exuberanța și excesele barocului”, declară curatorul Horea Avram.
Această referire la opulența stilului baroc este reflectată în relația dintre monumentalitatea viscerală a operei artistului și grandiozitatea spațiului arhitectural al Palatului și Sălii Baroc, subliniind tranziția acestui spațiu în contemporaneitate, fără a-și pierde identitatea plastică.
Născut în 1968 la Timișoara, Gheorghe Fikl a studiat artele plastice la universitățile din Cluj și Timișoara, avându-l ca profesor pe Romul Nuțiu. Primele sale lucrări au fost experimente multimedia și instalații, realizate prin juxtapuneri întâmplătoare de obiecte găsite, inserții fotografice, pictură și colaj. Aceste explorări de inspirație dadaistă au evoluat treptat în pictură figurativă de inspirație barocă, cu compoziții stranii și suprarealiste care intrigă și bulversează privitorul. Animalele ocupă un loc central, devenind personaje bizare – turme de oi în saloane somptuoase, tauri falnici sub candelabre strălucitoare sau păuni rătăcind prin case țărănești cu tavane prăbușite care dezvăluie cerul larg – toate acestea au devenit marca sa vizuală inconfundabilă. Temele sale preferate includ singurătatea, memoria, conflictul dintre carnal și spiritual, violența și tensiunea dintre timpul istoric și cel personal.
Lucrările sale sunt prezente în colecții private și publice din România și străinătate, inclusiv în colecția Regelui Charles al III-lea al Marii Britanii. De-a lungul carierei, a avut expoziții de succes în Timișoara, București, Londra, Luxemburg, New York și Lisabona. Gheorghe Fikl trăiește și lucrează în Timișoara și Socolari, unde a creat un spațiu artistic unic, ce reunește oameni din diverse domenii în jurul artei și al creativității.
„De Anima” se înscrie în seria evenimentelor dedicate aniversării a 150 de ani de la atestarea Baroului Timiș. Camera Avocaților Timișoara a fost constituită în 25 ianuarie 1875, expoziția marcând acest moment special pe 25 ianuarie 2025, în cadrul festivităților organizate de Consiliul Baroului Timiș.
