Festivalul tradițiilor, gusturilor autentice și muzicii: Suflet de România
2025-04-26 12:00 - 2025-04-27 19:00 (Europe/Helsinki) | Domeniul Regal Săvârșin
Pe 26 și 27 aprilie, suntem invitați pe Domeniul Regal Săvârșin pentru a celebra valorile care ne definesc ca popor: tradiția, muzica, meșteșugul și bucuria de a fi împreună.

Concerte cu Irina Rimes & Surorile Osoianu, Zdob și Zdub, Emeric Imre Trio, Mariano Castro & Alexandra Fits – Tribut Maria Tănase
Activități pentru întreaga familie
Artizani și producători locali
Cinematograf în aer liber
Dialog pentru suflet cu Părintele Constantin Necula și Cătălin Striblea

Programul complet al Ediției a III-a a Festivalului Suflet de România

Festivalul Suflet de România – Sâmbătă, 26 aprilie

12:00-14:00 | Muzică și activități în cadrul festivalului

14:00-14:30 | Plano Violin Duet

15:30-15:40 | Grupul de Tulnicărese „Apuseni ”

15:40-16:05 | Deschiderea oficială Suflet de România cu reprezentanți Profi, reprezentanți ai Familiei Regale a României, oficialități

16:05-16:15 | Ansamblul Valea Mureșului

16:20-17:00 | Spectacol interactiv cu Celălalt.Teatru

17:00-17:20 | Ansamblul Sfântu Gheorghe din Stanciova

17:25-18:10 | Concert Tribut Maria Tănase (Mariano Castro & Alexandra Fits)

18:20-19:20 | Concert Zdob și Zdub

Intrarea este gratuită. Site oficial Suflet de România

Festivalul Suflet de România – Duminică, 27 aprilie

12:00-12:10 | Muzică și activități în cadrul festivalului

12:10-12:20 | Ansamblul de dansuri Băgrinul

12:20-12:30 | Ansamblul de dansuri Voitegeana

12:30-13:05 | Grupul BegArt Timișoara

13:20-13:50| Grupul Flores

14:25-15:05 | Ion Popa

15:15-16:15 | Părintele Constantin Necula în dialog cu Cătălin Ștriblea

16:25-17:20 | Concert Emeric Imre Trio

17:30-18:50 | Concert Irina Rimes și Surorile Osoianu

Deschiderea oficială alături de Majestatea Sa Margareta, Custodele Coroanei României

Intrarea este gratuită!
Acces prin poarta de pe DC74 – Valea Troașului
Program: 12:00 – 19:00 în ambele zile

Test HS pentru recurent
2025-04-05 08:00 - 17:00
sdfsfdfsd
dfsdfsfdsfsdfsdlks
sdfsdflskdf;lsdfsd
sds;dlks;dlksdfsdfs

Richard al III-lea, de W. Shakespeare
2025-03-30 19:00 | Teatrul Național Mihai Eminescu Timișoara, Sala Mare
Richard al III-lea de W. Shakespeare este un monumental și pasionant studiu de caz al răului, dar și o demonstrație că singur, un monstru nu are putere; ceea ce îi dă forța de a vicia o întreagă societate este alinierea lașă a „omului obișnuit”, a „supușilor stăpânirii” în spatele unui personaj toxic, detestabil. Alimentate de mica și de marea delațiune, de manipularea exersată în toate formele ei – de la șantaj la cointeresare, crescute de mersul alături de adevăr și de confuzie, semințele răului rodesc și se întind ca vrejul de fasole din poveste, cuprind și sufocă oameni, țări, sisteme politice; acceptarea răului din teamă sau din lașitate hrănește ucigașa nebunie totalitară. Într-un fascinant paralelism cu momentul planetar căruia îi suntem contemporani, vremelnicul rege englez ratează gloria până și în scurtul răstimp al puterii, căci atunci când conștiința tace, Răul devine personajul principal.
Distribuția: Matei Chioariu (Richard), Marin Lupanciuc (Buckingham), Ion Rizea (Regele Edward al IV-lea/ Al doilea Ucigaș/ Primarul), Claudia Ieremia (Regina Elizabeth/ Călugărița), Sorin Leoveanu (Clarence/ Margaret), Bogdan Spiridon (Hastings/ Primul Ucigaș), Darius Zet (Dorset/ Prințul Edward), Cǎtălin Ursu (Rivers/ Tyrell/ Cardinalul), Cristina Rotaru Chiperi (Lady Anne/ Călugăriță), Ana Maria Cojocaru (Ducesa de York), Andrei Chifu (Stanley/ Cetǎțean), Teodor Cauș (Catseby/ Soldat), Oana Iovița (Prințul York/ Cetățean/ Lady Shore), Alexandru Romescu (Brakenbury / Soldat/ Mesager/ Al doilea cetățean), Andrei Zgăbaia (Soldat/ Grefierul/ Ratcliffe/ Primul cetățean)
Regia artistică Radu Iacoban
Scenografia Tudor Prodan
Mișcarea scenică Alina Ilea
traducerea Horia Gârbea
Durata spectacolului: 2h45, o pauză

Șefele, de Werner Schwab
2025-03-29 19:30, 2025-03-13 19:30 | Teatrul German de Stat Timișoara
„Șefele” face parte din genul literar Anti-Heimat (anti-patrie). În tradiția stabilită de dramaturgi precum Nestroy si Horváth, Schwab explorează si deconstruiește concepte pe care se bazează statul, precum patriotismul, familia, religia și istoria, prin ochii a două pensionare si a prietenei lor mai tinere. Erna si Grete reflectă la greutățile prin care au trecut in viață și fantezează cum ar trebui sa iși poată permite să își petreacă bătrânețea după o viață întreagă de muncă. Între timp, Mariedl pare să privească adevărul în față, în ciuda filtrului religios prin care privește viata. Prin aceste destine individuale, „Șefele” prezintă modul în care generațiile postbelice procesează evenimentele istorice la care iau, mai mult sau mai puțin conștient, parte. Regia: Iris Kovacs
Cu: Isolde Cobeț, Simona Vintilă, Ioana Iacob și Radu Vulpe.
Decorul și costumele: Réka Oláh (invitată) • Dramaturgie: Mira Țâra •
Muzică: Adrian Piciorea (invitat) • Asistență de regie: Robert Bogdanov-Schein • Vorbire scenică: Daniel Pascal (invitat) • Machiaj: Bojita Ilici • Regie tehnică: Costinel Stănescu.
Cu supratitrare în limbile română și engleză.

Underground FM
2025-03-27 19:00 | Teatrul Național Mihai Eminescu Timișoara, Studio Uțu Strugari
Underground FM este radiografia comică și cam sarcastică a unei lumi din care facem cu toții parte. Caustice și amuzante, familiare și neconformiste, personajele interpretate de tânărul actor Darie Doklean, câștigător al premiului pentru cel mai bun actor la Gala Tânărului Actor HOP 2024, compun în această adaptare după Eric Bogosian un caleidoscop de imagini pe cât de distorsionate, pe atât de exacte și de ușor de recunoscut. După cum afirmă realizatorul conceptului, Claudiu Dogaru, „fiecare personaj oferă o privire în complexitatea dorințelor umane, a limitelor morale și existențiale ale individului, într-o lume obsedată de plăceri efemere și iluzii”.
One man show DARIE DOKLEAN
Concept de CLAUDIU DOGARU
Durata spectacolului 1h15

De Bergerac. Fantasmele lui Cyrano, de Michele Santeramo
2025-03-27 19:00 | Teatrul Național Mihai Eminescu Timișoara, Sala Mare
De Bergerac. Fantasmele lui Cyrano este o savuroasă și, totodată, o profundă formulă de introspecție, dar și o pledoarie pentru asumarea propriului destin. Pornind de la una dintre cele mai tulburătoare povești de dragoste din literatura universală, Cyrano de Bergerac de Edmond Rostand, piesa dramaturgului italian Michele Santeramo este o pledoarie pentru alegeri bazate pe propriile valori intelectuale și spirituale. Povestea unui Cyrano care are convingerea că dragostea, educația și cultura sunt instrumentele cu ajutorul cărora oamenii vor putea să își determine singuri viitorul, așa cum și el alege un viitor diferit de cel pe care i l-a trasat autorul lui reflectă – cu înțelegere, cu șarm, cu umor și, totodată, cu deplină luciditate – o posibilitate nouă în această lume polarizată, mereu în criză de opinie și de opțiune.
Roberto Bacci este regizor şi fondator al Fondazione Pontedera Teatro din Italia, institutul în care, începând cu 1985, celebrul regizor și teoretician al teatrului, Jerzy Grotowski, a trăit și a creat tot restul vieții. Colaborator al lui Grotowski, dar și al lui Peter Brook, Eugenio Barba sau al fondatorilor Living Theatre – Julian Beck şi Judith Malina, director al unor importante festivaluri de teatru din Toscana, Roberto Bacci a montat în cele aproape cinci decenii de activitate, numeroase spectacole la Piccolo Teatro di Pontedera, mai apoi Compagnia Laboratorio di Pontedera, dar și în alte țări ale lumii, spectacole prezentate atât în Italia, cât și în alte țări din Europa, America Latină şi Orientul Mijlociu.
Distribuția: Matei Chioariu (Cyrano), Claudia Ieremia (Supraveghetoarea de sală), Marin Lupanciuc (Christian), Cristina Rotaru Chiperi (Rossana), Cristina König (Spectatoarea), Romeo Ioan (Spectatorul).
Asistență de regie Elisa Cuppini. Asistență de scenografie Dariana Pau
Scenografia Corina Grămoșteanu
Regia artistică Roberto Bacci
Durata spectacolului: 1h30

Incredibila și trista poveste a Candidei Eréndira și a bunicii sale fără suflet
2025-03-26 19:30 | Teatrul German de Stat Timișoara
INCREDIBILA ȘI TRISTA POVESTE A CANDIDEI ERÉNDIRA ȘI A BUNICII SALE FĂRĂ SUFLET
de Gabriel García Márquez
Regia: Yuri Kordonsky (invitat)
Cu: Olga Török, Ida Jarcsek-Gaza, Richard Hladik, Rareș Hontzu, Franz Kattesch, Radu Brănici, Isa Berger, Dana Borteanu, Harald Weisz, Yannick Becker, Marc Illich.
Decoruri: Helmut Stürmer (invitat) • Costumele și desenele live: Ioana Popescu • Muzica: Tibor Cári • Dramaturgia: Rudolf Herbert • Light-design: Botond Nosz (invitat)• Asistența de regie: Isolde Cobeț • Asistența de decor: Zsolt Fehérvári (invitat) • Machiaj: Bojita Ilici • Regie tehnică: Costinel Stănescu.
Spectacolul spune povestea Eréndirei, care nu are decât paisprezece ani când bunica sa, acuzând-o de incendierea casei, o obligă să se prostitueze. În timp ce sute de bărbați se înșiră în fața cortului Eréndirei, bunica negociază prețul și numără banii. Şi Ulise, tânăr și frumos ca un înger, o dorește. După ce tentativele de fugă ale celor doi îndrăgostiți eșuează, ei plănuiesc o crimă. „Incredibila și trista poveste a candidei Eréndira și a bunicii sale fără suflet” este considerată una dintre cele mai emoționante povestiri ale lui Gabriel García Márquez. Unele motive din capodopera „Un veac de singurătate” sunt îmbinate aici cu teme precum vinovăția și ispășirea, dragostea și moartea. Un laureat al premiului Nobel pentru literatură, un regizor de excepție, care semnează și adaptarea scenică a textului, și un ansamblu consacrat abordează această lume magică, în care realitatea și imaginarul se întrepătrund.
Cu supratitrare în limbile română și engleză.

Sidy Thal, de Thomas Perle și Clemens Bechtel
2025-03-25 19:30 | Sinagoga din Cetate
Cu începere în Sinagoga din Cetate (str. Mărășești nr. 6) și continuare în sala Teatrului German de Stat Timișoara 12+
SIDY THAL
de Thomas Perle și Clemens Bechtel
Regia: Clemens Bechtel
Coproducție cu Teatrul Evreiesc de Stat București
Cu: Katia Pascariu, Viorica Predica, Daniela Török, Olga Török, Oana Vidoni, Boris Gaza, Mircea Dragoman, Mihai Prejban.
Ansamblul „Motl, fiul Cantorului” de Scholem Alejchem și vocile de pe audio-walk: Enikő Blénessy, Viorica Predica, Maia Morgenstern, Silvia Török, Katia Pascariu, Daniela Török, Olga Török, Oana Vidoni, Boris Gaza, Rareș Hontzu, Mircea Dragoman, Richard Hladik, Mihai Prejban, Isolde Cobeț.
Instrumentiști: Serena Voaideș (invitată), Cosmin Hărșian (invitat).
Decorul și costumele: Șteff Chelaru (invitată), Ioana Groza (invitată) • Muzică: Dan Simion (invitat) • Documentare: Maria Irimia (invitată) • Colaborare dramaturgică: Dan Druță (invitat) • Asistență de regie: Isolde Cobeţ • Machiaj: Bojita Ilici, Aurora Spasinovici • Regie tehnică:Ovidiu Radu, Aurel Cristea • Înregistrări pentru audio-walk & Video Design: Alex Halka (invitat) • Pregătire muzicală: Roxana Ardeleanu (invitată).
La 26 noiembrie 1938, două grenade de mână au explodat în sala de spectacole a Teatrului din Timișoara în timpul unei reprezentații a cântăreței evreico-bucovinene Sidy Thal și a ansamblului său. Patru persoane au fost ucise și 70 rănite în atacul antisemit comis de Garda de Fier, un grup naționalist de extremă dreapta. Evenimentul, puțin cunoscut în orașul Timișoara, Capitală Europeană a Culturii 2023, a fost cercetat de dramaturgul Thomas Perle și regizorul Clemens Bechtel cu ajutorul Mariei Mădălina Irimia de la Centrul pentru Studiul Istoriei Evreilor din Romania „Wilhelm Filderman” din România și au creat o piesă documentară pornind de la acest incident. Ce este adevărat? Ce s-a întâmplat cu adevărat? Piesa de teatru și producția sunt o încercare de a reconstitui atacul și perioada în care antisemitismul și fascismul au devenit parte din viața de zi cu zi într-o societate multiculturală, ceea ce a dus la oroarea celui de-al Doilea Război Mondial și la Shoah.
Spectacol urmat de o discuție cu publicul.
Cu supratitrare în limbile română, engleză și germană.

Creațiunile lui Prometeu și Bodies & Emotions
2025-03-23 18:00 | Opera Națională Română Timișoara
Duminică, 23 martie 2025, ora: 18.00 (sala Operei)
CREAȚIUNILE LUI PROMETEU de Ludwig van Beethoven
și
BODIES & EMOTIONS
Spectacol coupé de balet
Detalii:
https://www.ort.ro/eveniment/761/ro/Creațiunile-lui-Prometeu–Bodies-amp-Emotions-.html
https://www.facebook.com/events/636327549348393

Târgul de Paște din Timișoara: tradiție, culoare și bucurie!
2025-03-23 08:00 - 2025-04-29 12:00 | Piata Libertatii
Primăvara vine cu farmec și culoare la Timișoara, unde Târgul de Paște transformă orașul într-un loc de poveste! Evenimentul aduce la un loc tradiții autentice, muzică, spectacole și o varietate de produse artizanale, toate menite să aducă bucurie și bună dispoziție celor care în vizitează.
🌺 Deschiderea festivă: Alaiul Primăverii
Târgul debutează cu multă veselie, adusă de Nuți Dorobanți și alaiul său festiv, care vor umple străzile orașului cu energie, culoare și tradiție.
🎭 Spectacole pentru toate gusturile
Scena din Piața Libertății va fi animată de spectacole impresionante de muzică live, dans și teatru. Printre invitații speciali se numără:

Lidia Buble
Holograf
Proconsul
… și multe alte surprize muzicale!

🛒 Shopping autentic
Vizitatorii vor avea ocazia să descopere obiecte artizanale și decorațiuni speciale pentru Paște:

Decorațiuni pascale 🎁
Bijuterii handmade 💎
Suveniruri unice 🎨
Accesorii speciale 🎁

🍽️ Delicii culinare tradiționale
Pentru iubitorii de bunătăți, târgul oferă o gamă variată de produse tradiționale:

Kürtős și langoși delicioși 🥖
Cozonac și dulciuri de casă 🍰
Brânzeturi și mezeluri tradiționale 🧀
Miere și băuturi naturale 🍼

Magia Paștelui, în inima Timișoarei! 🌟

Durerea fantomă, de Vasili Sigarev
2025-03-22 19:00 | Teatrul Național Mihai Eminescu Timișoara, Sala Mare
Un depou infernal, capcană pentru minte și suflet – acesta este locul în care Olga se întoarce mereu și mereu în căutarea soțului ei, singurul martor și singura legătură cu sinele ei pierdut. DUREREA FANTOMĂ este, cumva, ca și când un Hyeronimus Bosch al timpurilor noastre ar fi pictat universul cenușiu al marginii de oraș, al sărăciei, al sufletelor strâmbate grotesc. Dar Sigarev vede umanitatea dincolo de oroare, vede tandrețea dincolo de bestialitate, vede speranța dincolo de decădere, vede liniștea dincolo de coșmar. În acest depou infernal, cei doi paznici ai săi – unul la intrarea spre iad, celălalt la ieșirea din el – și Olga își intersectează destinele, în întâlniri străbătute de duritate, dar și de o poezie sfâșietor de frumoasă.
Născut în 1977 într-un oraș din Siberia, Vasili Sigarev este un dramaturg care a captat atenția internațională – cu precădere în spațiul britanic și american – cu texte ca PLASTICINE (cu care a câștigat, de altfel, premiul pentru cel mai promițător dramaturg conferit de prestigioasa publicație londoneză Evening Star), LADYBIRD sau BLACK MILK; este, de asemenea, multi-premiat în Europa și în Statele Unite, atât pentru piesele sale de teatru, cât și pentru filmele pe care le-a realizat. Deși Vasili Sigarev, vorbind despre piesele și filmele lui, afirmă că nu este „nici filosof, nici politician, ci doar un povestitor”, teatrul și viața lui sunt profund marcate de un militantism activ pentru democrație și de o sensibilitate acută față de o lume însingurată, abrutizată de sărăcie, de lipsa educației și a orizontului. Această onestitate față de sine ca om și creator, a dus în 2021 la arestarea și încarcerarea lui Vasili Sigarev, în cadrul protestelor împotriva regimului de la Kremlin.
Distribuția: Bogdan Spiridon (Dmitrii), Matei Chioariu (Gleb), Alina Ilea (Olga)
Regia artistică Ion-Ardeal Ieremia
Decoruri: Inocențiu Ieremia
Costume: Gabriela Strugaru-Popa
Video design: Sebastian Hamburger
Regizor tehnic: Cristian Stana
Sufleor: Judit Reinhardt
Lumini: Gerhard Crăciun
Operator video: Eugen Obrad
Sunet: Peter Szabo
Costumiere: Veronica Gerstenengst, Felicia Puiu
Recuziter: Alin Tofan, Karoly Albert
Machiaj: Andra Diac
Coafură: Daniela Genig
Tehnic de scenă: Iosif Toth, Traian Oneț, Marius Crăciunesc, Vasile Bălașa, Iustin Răgman, Flavius Bioșa, David Iov, Roberto Nica, Ioan Bârzovan, Nicolae Lăcătaș, Dorel Găletan, Tihomir Uroș, Paul Frâncu, Sorin Barnea, Raul Băcuanu, Daniel Timiș
Durata spectacolului:1h 15

Oglinda, de Andrei Tarkovski, în regia lui Bülent Özdil
2025-03-22, 2025-03-21 | Teatrul German de Stat Timișoara
În data de 21 martie 2025, o producție teatrală neobișnuită va avea premiera mondială: adaptarea scenică a filmului iconic „Oglinda” de Andrei Tarkovski. Regizorul acestei producții este Bülent Özdil, actor al Teatrului German de Stat Timișoara. Acest proiect ambițios încearcă să transpună profunzimea narativă și forța vizuală a lui Tarkovski pe scenă. Spectacolul va fi găzduit pe scena TGST. A doua reprezentație va avea loc în 22 martie 2025.
Proiectul, produs de Bülent Özdil, își propune să aducă moștenirea culturală a lui Tarkovski într-o formă nouă. Prin utilizarea unor elemente vizuale și acustice, se dorește crearea unei experiențe teatrale emoționante și imersive. În colaborare cu artiștii Teatrului German de Stat din Timișoara, spectacolul va combina teatru, performance, dans și artă vizuală pentru a crea o experiență puternică pentru public.
„Oglinda” spune povestea unui bărbat pe moarte (Alexei) care își amintește de copilăria și tinerețea sa, reflectând asupra relațiilor sale cu părinții și asupra primei sale iubiri.
Narațiunea nu urmează o acțiune dramatică propriu-zisă, ci se desfășoară ca un flux asociativ de gânduri. Tarkovski îmbină elemente de memorie individuală cu istorie colectivă. Această operă cu caracter autobiografic se eliberează de convențiile cinematografiei narative, înlocuind povestea liniară cu o alternare liberă a diferitelor planuri temporale.
Primul dintre cele două fire narative explorează viața lui Alexei, relația sa cu soția Natalia, problemele din căsnicia lor și legătura complicată cu mama lui, Maria.
Cel de-al doilea fir narativ se concentrează pe copilăria lui Alexei și, mai ales, pe viața mamei sale, Maria. Amintirile din anii ’30 surprind viața mamei cu toate dificultățile și experiențele sale. Povestea nu este relatată într-o ordine cronologică, ci alternează între diferite momente din timp.
„Oglinda” îmbină momente decisive din istoria lumii cu amintiri autobiografice și vise. În același timp, „Oglinda” devine o platformă de proiecție pentru evenimentele actuale: identitatea rusă în raport cu Europa, cenzura, libertatea de exprimare și presă, dar și aluzii la conflictele dintre ruși și ucraineni fac parte din această poveste.
Spectacolul explorează teme precum identitatea, memoria și complexitatea umană, oferind totodată o perspectivă asupra unor întrebări sociale actuale, precum libertatea, cenzura și războiul de agresiune al Rusiei împotriva Ucrainei. În plus, proiectul integrează inteligența artificială ca mijloc artistic, deschizând noi dimensiuni vizuale și acustice.
Proiectul este realizat de o echipă de artiști experimentați, incluzându-i pe producătorul, actorul și regizorul Bülent Özdil, artista și autoarea Sarah Maria Kretschmer, precum și cunoscuta actrița Ida Jarcsek-Gaza. Din distribuție mai fac parte Harald Weisz, Oana Vidoni, Yannick Becker, Daniela Tőrők, Isa Berger, Rareș Hontzu, Daniel Ghidel, Robert Bogdanov-Schein și Marc Illich.
Prin această montare, Bülent Özdil invită publicul să descopere opera lui Tarkovski într-un mod complet nou.
Andrei Tarkovski s-a născut în Rusia și a devenit faimos peste noapte cu filmul său „Copilăria lui Ivan”. Filmele sale, printre care „Andrei Rubliov”, „Solaris” și „Călăuza”, se remarcă printr-o imagistică liniștită și prin crearea unor atmosfere distincte. Deși foarte apreciat în străinătate, nu a primit recunoaștere oficială în patria sa. Problemele de sănătate și divergențele artistice l-au condus în exil, unde a realizat filme precum „Nostalgia” și „Jertfa”. Operele sale, caracterizate de căutarea unei conexiuni poetice și de un joc cu ruinele vechi și natura, au influențat cineaști din întreaga lume. Tarkovski a murit în 1986 la Paris, dar a lăsat în urmă o moștenire impresionantă în lumea filmului, care continuă să fie celebrată prin retrospective și cu onoruri.
Bülent Özdil s-a născut în 1981 la Rothenburg ob der Tauber și a crescut în Bad Windsheim, Germania. S-a format ca actor la Școala de actorie (WSfS) din Wiesbaden, obținând diploma de licență în 2006. În timpul pregătirii sale a jucat în primul său spectacol – Urfaust – în rolul lui Valentin. Între 2006 și 2010 a lucrat ca actor, printre altele, la Berna și a participat la mai multe producții de televiziune. Au urmat angajamente la Westfälisches Landestheater din Castrop-Rauxel și la Schauspielhaus Salzburg. În această perioadă a interpretat rolul lui Faust în drama cu același nume a lui Goethe. Este actor la Teatrul German din anul 2022.
„Oricine își dorește poate privi filmele mele ca pe o oglindă în care să se vadă pe sine însuși. Dacă conceptul unei povești capătă forme apropiate de viață și accentul este pus pe funcția afectivă, publicul poate relaționa cu această concepție în lumina propriilor experiențe.” – Andrei Tarkovski

Un secol de muzică, concert aniversar dedicat dirijorului și compozitorului László Rooth
2025-03-21 19:00 | Opera Națională Română Timișoara
Gală omagială dedicată compozitorului și dirijorului László Rooth, personalitate marcantă a scenei muzicale, membru fondator al Operei Naționale Române din Timișoara.
Evenimentul va aduce în prim-plan momente muzicale de excepție, interpretate de artiști consacrați, într-un spectacol ce celebrează moștenirea artistică lăsată de maestru. De asemenea, programul include aranjamente muzicale realizate de László Rooth.
O seară de muzică și emoție, un tribut adus unei cariere de excepție.
Conducerea muzicală: NIR BRAND (invitat)
Concert maeştri: OVIDIU RUSU, CORINA MURGU, Maestru de cor: LAURA MARE
Cu participarea soliștilor Operei Naționale Române din Timișoara.
Orchestra și corul Operei Naționale Române din Timișoara
Regia tehnică: LUCIAN BORU
Pregătirea muzicală: ANGELA BALICI, RAREȘ PĂLTINEANU, LEONARD BONEA, MAKSYM BORINOV
Concertul are două pauze.
Vârsta recomandată: 6+
Direcțiunea Operei Naționale Române din Timișoara își rezervă dreptul de a modifica programul prezentat.

O literă în oglindă
2025-03-21 19:00 | Teatrul Național Mihai Eminescu Timișoara, Studio Uțu Strugari
Nominalizat în 1979, la propunea poetului suprarealist Arthur Lundkvist (Suedia), la premiul Nobel pentru literatură, Nichita Stănescu rămâne, dincolo de orice dihotomie literară sau biografică, un mare poet, marele poet român al secolului al XX-lea. Versurile sale sunt formatoare de limbă română, creatoare a celor mai profunde – și a celor mai înalte – forme de expresie ale spiritului.
Teatrul Național din Timișoara redesenează profilul poetic al lui Nichita Stănescu în spectacolul O LITERĂ ÎN OGLINDĂ de Doru Iosif.
Pentru o seară, Doru Iosif, el însuși poet și muzician, își va ghida publicul într-o incursiune tandră, luminoasă prin universul poetic al lui Nichita Stănescu, cu dimensiunea înțelegerii intime pe care o are față de teatru, față de poezie și față de muzică.
Actorul Teatrului Național va fi însoțit în această rememorare lirică de muzicianul Marius Iacovania, care va acompania lumea lui Nichita cu sonoritatea plină de farmec a chitarei sale.

Rendez-vous muzical, concert dedicat Zilei Internaționale a Francofoniei
2025-03-20 18:00 | Opera Națională Română Timișoara
Evenimentul este organizat de Ziua Internațională a Francofoniei, în parteneriat cu Institutul Francez Timișoara. În fiecare an, la data de 20 martie, începând din 1998, țările membre ale Organizației Internaționale a Francofoniei (OIF) marchează această zi prin diverse manifestări culturale. România este membru cu drepturi depline al OIF din 1993.
Cu participarea soliștilor:
CRINA VEZENTAN, soprană
MILIȚA PANTIN, soprană
ANTONELA BARNAT, mezzo-soprană
MIHAIL DOGOTARI, bariton
GELU DOBREA, bas
MARIUS GOȘA, bas
La pian: RAREȘ PĂLTINEANU, MAKSYM BORINOV
Recital cu lucrări din creația compozitorilor: G. Bizet, C. Gounod, G. Fauré, G. Enescu, R. Cocciante, E. Satie, F. Halévy, J. Massenet, J. Offenbach, G. Meyerbeer, J. P. E. Martini
Recital cântat în limba franceză.
Concertul nu are pauze.
Vârsta recomandată: 6+
BILETE EPUIZATE!

Festivalul Filmului Francez
2025-03-20 08:00 - 2025-03-23 22:00 | Cinema Studio
Institutul Francez din România prezintă cea de-a 29-a ediție a Festivalului Filmului Francez – Échos, care are loc între 20 și 30 martie 2025, atât în București, cât și în alte 11 orașe din țară. La Timișoara, cinefilii francofoni se vor bucura de o selecție inedită de filme între 20 și 23 martie, la Cinema Studio.
Sezonul „Primăvara Franceză ÎMPREUNĂ” reprezintă punctul culminant al Centenarului Institutului Francez din România, sărbătorit între mai 2024 și mai 2025, marcând un secol de angajament dedicat cooperării culturale, științifice și educaționale dintre Franța și România.
Festivalul Filmului Francez devine un moment de referință al acestui sezon, oferind publicului ocazia de a descoperi cinematografia de autor franceză în toate formele sale, printr-o selecție efervescentă de producții reunite anul acesta sub numele Échos.
Tema din acest an a Festivalului, Échos, explorează modul în care poveștile și imaginile rezonează de-a lungul generațiilor. Transmiterea din generație în generație, relațiile, memoria și reînnoirea se află în centrul unei selecții care pune sub semnul întrebării epoca noastră și transformările sale. Programul îmbină opere esențiale și filme realizate de talente emergente, reflectând diversitatea și vitalitatea cinematografiei franceze și poate fi consultat pe: https://festivalff.ro
Anul acesta, proiecțiile din Timișoara vor avea loc la Cinema Studio, iar biletele sunt deja disponibile online: https://cinemastudio-tm.ro/evenimente/festivalul-filmului-francez-2025/ sau pot fi achizițonate direct de la casieria cinematografului.
Festivalul va fi deschis la Timișoara de unul dintre cele mai mari succese de box office din Franța, cu patru nominalizări la Premiile César – muzicalul biografic Monsieur Aznavour | Dl. Aznavour, regizat de Mehdi Idir și Grand Corps Malade. Filmul ce cuprinde „o înlănțuire de secvențe de o frumusețe rară“ (Cineuropa) spune povestea celebrului cântăreț Charles Aznavour, fiu al unor refugiați armeni, care, în ciuda tuturor obstacolelor, a devenit un simbol al muzicii și culturii franceze.
Monsieur Aznavour face parte din secțiunea Panorama filmelor anului, care reunește unele dintre cele mai importante producții franceze recente, apreciate de critici și de public, fiecare cu un parcurs festivalier notabil. Printre ele se numără și Leurs enfants après eux | Și copiii copiilor lor, care a fost lăudat de The Guardian ca „un film emoționant și captivant” în care „tensiuni de clasă și rasă dau în clocot în această poveste puternică despre tinerii nemulțumiți dintr-un orășel al Franței, o dramă despre starea națiunii ambalată ca o poveste despre maturizare (sau, foarte posibil, invers); este în același timp intimă și expansivă, aducând o doză brută de realism-social”, precum și Trois amies | Trei prietene – „unde numărul trei amintește de ritmul sincopat și inconsecvent al relațiilor amoroase la care regizorul Emmanuel Mouret se pricepe atât de bine” (Le Monde).
Competiția Tinerelor Talente – Lungmetraj propune și anul acesta filme de debut remarcabile, care vor concura pentru Premiul Publicului, oferit de Institutul Francez din România și Ambasada Franței. Printre filmele din care publicul român va alege câștigătorul se numără: Vingt dieux | Sfinte cașcaval! regizat de Louise Courvoisier și prezentat anul trecut la Cannes în Un Certain Regard, un film puternic și visceral despre loialitate și dinamici familiale într-un sat izolat din munții Jura, Rabia, de Mareike Engelhardt, un portret captivant al radicalizării unei tinere franceze (interpretată de Megan Northam, nominalizată la premiile César) în Siria. Mon inséparable | Tot ce am mai de preț, de Anne-Sophie Bailly (premiat anul trecut la Veneția), povestea emoționantă a unei mame care își crește singură copilul ce suferă de un handicap și tânjește să ducă o viață independentă și Hiver à Sokcho | Iarna la Sokcho de Koya Kamura, un film melancolic despre întâlnirea neașteptată dintre un francez și o tânără coreeană într-un orășel balnear acoperit de zăpadă de la granița Coreei de Sud.
Secțiunea Jeune Public aduce în atenția tinerilor spectatori trei producții de neratat, adaptate pentru toate vârstele. Bambi, l’histoire d’une vie dans les bois | Bambi: O poveste din pădure aduce pe marele ecran o reinterpretare vizual spectaculoasă și sensibilă a celebrului roman scris de Felix Salten, oferind o incursiune realistă în viața sălbatică. Les trois fantastiques | Cei trei fantastici este un film de aventură destinat adolescenților, despre trei prieteni inseparabili care trebuie să facă față unei veri pline de schimbări și provocări într-un mic oraș industrial aflat în declin.
Programul complet este deja disponibil pe https://festivalff.ro/orase/timisoara/, unde se găsesc mai multe informații despre filme și bilete. Spotul oficial al celei de-a 29-a ediții, realizat de Foarfeca Studio, poate fi vizionat pe: https://youtu.be/6fX5ZQicXtc
Filmele Monsieur Aznavour, À son image și Vingt Dieux sunt distribuite de Independența Film, Les trois fantastiques de Follow Art Distribution, iar Bambi, l’histoire d’une vie dans les bois este distribuit de Bad Unicorn.
FESTIVALUL FILMULUI FRANCEZ este organizat de Institutul Francez din România la București, Cluj-Napoca, Iași și Timișoara.

Soirée pyjama Francophonie
2025-03-18 19:15 - 20:30 | Institutul Francez
Cu ocazia Zilei Internationale a Francofoniei, vi se propune o nouă aventură: o seară în pijamale în trei timpi: un moment de lectură, un moment de jocuri en français cu invitata noastra din Franta, Jennifer Pion, vizionarea unui scurt metraj de animație. Seara se va încheia cu o gustare astfel că, odată ajunși acasă, nu mai avem altceva de făcut decât să ne strecurăm în lumea viselor!
CAND ? Marți, 18 februarie 2025, 19:15- 20:30
UNDE ? Institutul Francez, Bd. C.D. Loga, nr. 46
TARIF: 50 lei /copil
Dress code obligatoriu: pijama!!!! Nu uitați să luați cu voi si pe „doudou”, jucăria voastră preferată !
Locuri limitate!
Înscriere: https://forms.gle/gU94DtRkwMmPCmZj8

Sezon mort sau povestea tobiței
2025-03-17 19:00
În această perioadă, trupa Teatrului Maghiar de Stat „Csiky Gergely” din Timișoara repetă cu toate forțele spectacolul Sezon mort sau povestea tobiței, bazat pe piesa scrisă de Keresztesi József, a cărei premieră absolută va avea loc pe 16 martie. Regizoarea Kedves Emőke consideră că spectacolul reprezintă o provocare specială deoarece aduce în scenă o satiră socială dulce-amăruie, cu un umor grotesc, pe fond muzical. În plus, spectacolul reunește aproape întreaga trupă, inclusiv cei șapte tineri actori care s-au alăturat Teatrului în luna septembrie.
Tragicomedia lui Keresztesi József a obținut Premiul pentru Cea mai bună piesă la concursul de dramaturgie al Festivalului Național de Teatru din Pécs, Ungaria, în 2012. Tema este actuală: într-un magazin alimentar care se îndreaptă spre faliment, angajații duc lupte zilnice pentru supraviețuire – promoțiile se succed neîncetat pentru ca magazinul să țină pasul cu marile lanțuri comerciale; de la șef până la lucrătorii care aranjează marfa pe raft, toți se străduiesc să mențină aparențele, în timp ce stocurile se alterează, moralul scade, iar magazinul se transformă într-o luptă pentru supraviețuire. Afacerea merge în pierdere, însă mai poate fi salvată demnitatea umană? Sau e și ea pe lista de reduceri?
Musicalul produs de Teatrul Maghiar de Stat „Csiky Gergely” este prima montare din lume a acestei piese ce surprinde cu acuitate realitatea actuală. Muzica, compusă de Cári Tibor, laureat al premiului UNITER, transformă întregul text în partitură. Textul a fost rescris și adaptat pentru trupa Teatrului Maghiar de dramaturgul Keresztesi József și dramaturga Orbán Enikő. Unul dintre punctele forte ale montării unei drame contemporane este colaborarea directă dintre autor și regizor, permițând modelarea spectacolului în timp real. Kedves Emőke și Keresztesi József ajustează și reinterpretează constant textul, asigurându-se că acesta se aliniază perfect trupei și contextului. Coregrafia, care dă viață unei galerii de antieroi ai prezentului, este semnată de Baczó Tünde, iar decorurile și costumele poartă semnătura lui Albert Alpár.
Premiera spectacolului va avea loc pe 16 martie, de la ora 19:00, în Sala Mare, iar următoarea reprezentație este programată pentru 17 martie. Biletele (la premieră: 40 lei preț unic, la următoarele reprezentații: 30 lei preț întreg/15 lei cu reducere) se pot lua de la casieria teatrului în intervalul orar 13-19 sau online pe https://ticket.tm-t.ro/ro.

Premieră absolută la „Csiky Gergely”: Sezon mort sau povestea tobiței
2025-03-16 19:00 | Teatrul Maghiar de Stat „Csiky Gergely”, Sala Mare

Hamlet, după W. Shakespeare
2025-03-16 19:00 | Teatrul Național Mihai Eminescu Timișoara, Sala Mare
Hamlet trăiește și moare printre noi. Danemarca este peste tot. Distanța dintre spațiul interior al unui om liber și mediocritatea gregară este la fel de mare acum, ca și atunci. Un spirit înalt și o societate defectă nu pot – cum nu au putut și cum nu vor putea vreodată – coexista. Este o luptă inegală, dar necesară. Evoluția, șansa umanității se construiește pe aparenta înfrângere a tuturor acelor Hamlet pentru care adevărul, principiile și exercițiul libertății reduc compromisul și meschinăria la dimensiunea unui vârf de spadă. Și pentru că „Oamenii sunt încă frumoși”, acestui Hamlet al anului 2016 îi răspunde trupa Subcarpați, într-o întâlnire în care muzica traduce sensurile cele mai profunde ale unui text esențial al culturii universale.
Distribuția: Matei Chioariu (Hamlet), Ion Rizea (Claudius), Claudia Ieremia Claudiu Bleonț (Fantoma), Doru Iosif (Polonius), Marin Lupanciuc (Laertes) Cristina König (Ofelia), Flavius Retea (Horatio), Cătălin Ursu (Rosencrantz), Bogdan Spiridon (Guildenstern), Adrian Jivan (Osric), Raul Bastean (Fortinbras), Ionuț Iova (Marcellus), Darius Zet (Barnardo, Actor Regina/Servitor/Marinar ), Romeo Ioan (Actor Rege/Marinar/Reynaldo, Gropar), Andrei Chifu (Căpitanul/Mesagerul/Preotul), Claudiu Dogaru (Alt Gropar)
Muzica: Subcarpați
Scenografia: Iuliana Vîlsan
Sound design: Ioan Uțu Pascu
Video: KOTKIvisuals
Un spectacol de: Ada Lupu Hausvater
Regia tehnică: Judit Reinhardt
Lumini: Gerhard Crăciun
Sonorizare: Claudiu Surmei
Lavaliere: Peter Szabo
Video: Eugen Obrad
Costumiere: Carla Pora-Stiassny, Veronica Gerstenengst, Diana Itul
Recuzită: Alin Tofan, Károly Albert
Machiaj: Andra Diac, Roxana Lungu
Coafură: Lucian Mătieș, Dana Genig
Tehnic de scenă : Iosif Toth, Marius Crăciunesc, Traian Oneț, Vasile Bălașa, Iustin Răgman, Ioan Bârzovan, Marcel Iovin
Tradus și remixat de Peca Ștefan
Durata spectacolului: 2h 50 cu pauză

Peter Pan, de Laurențiu Profeta
2025-03-15 11:00, 2025-03-14 18:00 | Opera Națională Română Timișoara
Operă pentru copii
Libretul: Eugen Rotaru
„Peter Pan” este o operă comică pentru copii compusă de Laurențiu Profeta, cu libretul semnat de Eugen Rotaru. Premiera spectacolului a avut loc în anul 1984 la Opera Comică pentru Copii din București. Compozitorul a creat atât momente muzicale de sine stătătoare, cât și „pagini de atmosferă” care subliniază aparițiile misterioase ale lui Peter Pan sau momentele tensionate dinaintea confruntărilor dintre copii și pirați.
Prin această operă, Laurențiu Profeta a reușit să aducă pe scenă farmecul poveștii lui Peter Pan, creând o lucrare accesibilă și captivantă pentru publicul tânăr, dar și pentru cei care doresc să retrăiască farmecul copilăriei.
Conducerea muzicală: SZABOLCS HERMANN
Regia artistică/Decoruri: ȘTEFAN MUNTEANU
Costume: GETA MEDINSCHI
Coregrafia: LUCIA GHIVERCEA
Video proiecții: NN
Maeștri balet: OVIDIU MATEI IANCU, MANUELA ARDELEAN, ALIN RADU
Asistent regie artistică: MUGUREL CHIRILĂ
Peter Pan MILIȚA PANTIN / LIGIA POPESCU
Wendy CRISTINA VLAICU / DAIANA VINARS
John GABRIELLA VARVARI / LAURA MĂRGINEAN
Michael ANTONELA BARNAT / GEORGIANA NECȘA
Povestitorul GELU DOBREA / IULIAN IOAN IOSIP
Domnul Darling/Căpitanul Hook MARIUS GOȘA / RĂZVAN GROZĂVESCU
Doamna Darling DIANA CHIRILĂ / ANA MARIA STĂNOIA
Nana BEATRIX IMRE / ALINA PÎNDICI
Crocodilul MIHAIL DOGOTARI
Piuilă LORENA DRAGALINA
Ronțăilă SILVIA ANTEMIA
Șugubeață ROXANA TOMESCU
Cârlionț ROANA MIHUȚ
Pirații: BOGDAN ILISIE, ALEXANDRU TICULA, DARIUS AGRIMA, SERGIU ANGHEL, SERGIU MIHALIC
Zâne: MANUELA GHEORGHE, IRINA IORDACHE, GETA VERNICU
Ansamblul de balet al Operei Naţionale Române din Timişoara
Regia tehnică: LUCIAN BORU
Pregătirea muzicală: LEONARD BONEA, MAKSYM BORINOV
Sufleor: EUGENIA GYURIS, MIRCEA DAN PETCU
Spectacol interpretat în limba română
Spectacolul nu are pauze.
Vârsta recomandată: 6+

Pe valurile unei simfonii
2025-03-14 19:00 | Sala Capitol
Martie la Filarmonică: Patru povești sonore
Un pachet special pentru melomani
Primăvara aceasta, poveștile prind viață la Filarmonica Timișoara. Iubitorii muzicii clasice sunt invitați într-o aventură sonoră fascinantă, pornind de la misterele dintre zidurile Castelului Prințului Barbă Albastră, continuând cu acordurile ce reflectă fie calmul, fie agitația mării în Simfonia lui R. Vaughan Williams, eleganța și rafinamentul epocii reflectate de Saint-Saëns și revenind la lumea de poveste din Uvertura „Cenușăreasa” de Rossini.
Această fascinantă și complexă călătorie muzicală, ce înglobează patru concerte din luna martie, este disponibilă acum la un preț de neratat – 120 de lei:
Povestea 1 – În spatele ușilor castelului
7 martie 2025, ora 19:00 | Sala Capitol
Dirijor: Gabriel Bebeșelea
Solisti: Atala Schöck (mezzosoprană), István Kovács (bariton)
În program: B. Bartók – Castelul Prințului Barbă Albastră
Călătoria începe într-un castel misterios, plin de secrete. Legenda lui Barbă Albastră prinde viață într-un decor muzical hipnotizant, unde fiecare ușă deschisă este nouă dezvăluire. Muzica lui Bartók construiește un labirint de emoții, iar naratorul ne va ghida prin această poveste întunecată. Trecem împreună pragul necunoscutului.
Povestea 2 – Pe valurile unei simfonii
14 martie 2025, ora 19:00 | Sala Capitol
Dirijor: Rumon Gamba
Soliști: Selina Ott (trompetă), Mihaela Marcu (soprană), Bogdan Baciu (bariton)
În program: H. Tomasi – Concertul pentru trompetă și orchestră în do major
R. V. Williams – Simfonia nr. 1, „A Sea Symphony”
Concertul începe cu strălucirea și virtuozitatea trompetei, într-o lucrare plină de energie și rafinament semnată de Henri Tomasi. Apoi, ridicăm ancora și pornim în larg, într-o aventură muzicală ce spune povestea mării. Sunetele orchestrei devin când furtuni, când adieri de vânt, iar corul redă spiritul marinarilor și chemarea infinită a oceanului. Închidem ochii și ne lăsăm purtați de valurile muzicii.
Povestea 3 – Eleganță și rafinament sonor
21 martie 2025, ora 19:00 | Sala Capitol
Dirijor: Radu Popa
Solist: Florin Iliescu – vioară
În program: H. Wieniawski – Poloneza de concert pentru vioară și orchestră, op. 4
C. Saint-Saëns/E. Ysaye – Caprice d’après l’étude en forme de valse
L. van Beethoven – Simfonia nr. 4, în si bemol major, op. 60
Bine ați venit într-o epocă a balurilor elegante, unde domnii și doamnele dansează sub candelabre strălucitoare, iar virtuozitatea muzicală învăluie încăperea. Suntem în inima Europei, într-o lume în care fiecare notă este o declarație de stil. Vioara lui Florin Iliescu ne poartă prin rafinamentul Parisului și Vienei, într-un concert plin de strălucire și noblețe. Finalul acestei povești este marcat de Beethoven printr-o simfonie veselă și plină de viață.
Povestea 4 – Din lumea fermecată
28 martie 2025 | Sala Capitol
Dirijor: Keuntae Park
Solistă: Sophie Dervaux – fagot
În program: G. Rossini – Uvertura „Cenușăreasa”
G. Rossini – Concertul pentru fagot și orchestră în fa major, WoO 23
G. Bizet – Simfonia „Roma”
În ultima noastră oprire, ne întoarcem în lumea fermecată. De la povestea emoționantă a Cenușăresei redată în uvertura lui Rossini până la atmosfera de pe străzile vibrante ale Romei din simfonia lui Bizet. Completăm tabloul de poveste alături de Sophie Dervaux, care aduceîn prm plan eleganța fagotului.
Campania este valabilă până în 7 martie 2025, în limita locurilor disponibile.
Biletele pot fi achiziționate de pe site-ul Filarmonicii Banatul Timișoara, de la casierie și de pe myticket.ro: https://shorturl.at/z3GcP
Locurile alese vor fi rezervate automat pentru toate cele patru concerte.
În plus, la finalul campaniei, toți cei care achiziționează acest pachet special vor primi programe de sală semnate de dirijorii celor patru concerte – o amintire de preț din această călătorie muzicală.

Breaking news, un scenariu de Mihaela Lichiardopol după I. L. Caragiale
2025-03-14 19:00 | Teatrul Național Mihai Eminescu Timișoara, Studio Uțu Strugari
Pentru că anul acesta s-au împlinit 170 de ani de la nașterea marelui scriitor, Teatrul Național din Timișoara încheie anul 2022 cu încă o reverență adusă lui Caragiale, în cadrul programului CelebrART. Astfel, vineri, 20 decembrie, de la ora 19, la Studio UȚU are loc premiera spectacolului BREAKING NEWS, un scenariu semnat de Mihaela Lichiardopol. Regizoarea Teatrului Național a concentrat decupajele din proza lui Caragiale în jurul unui subiect care – la fel ca majoritatea „țintelor” umorului lui Caragiale – nu s-a perimat și nici nu s-a rafinat prea mult în ultimul veac: mass-media. Regizoarea subliniază, în siajul lui Caragiale, efectul „spontan, isteric” al unei prese care pare la fel de determinată în efortul de a declanșa emoția, atunci la fel ca acum.
Distribuția: Cătălin Ursu, Romeo Ioan, Cristian Szekeres, Daniela Bostan, Alecu Reus, Ana-Maria Pandele Andone, Iuliana Crăescu, Andrei Chifu și Ana Maria Cojocaru
Regia artistică: Mihaela Lichiardopol
Scenografia: Gabriela Strugaru-Popa
Regizor tehnic: Cristian Stana
Operator lumini: Grațian Popp
Operatori sunet, video: Larisa Aioanei
Recuziter: Mariana Doboșan
Costumiere: Felicia Puiu
Machiaj: Andra Diac
Coafură: Lucian Mătieș, Ramona Bologa
Tehnic de scenă: Marius Crăciunesc, Iosif Toth, Traian Oneț, Vasile Bălașa, Iustin Răgman, Flavius Bioșa, Mihaly Pongracz, Ionel Teodorescu
Durata spectacolului: 1h 30

Premieră: Șefele, de Werner Schwab
2025-03-12 19:30 | Teatrul German de Stat Timișoara

Absurdinia, după I.L. Caragiale, Urmuz, Tudor Arghezi și Matei Vișniec
2025-03-12 19:00 | Teatrul Național Mihai Eminescu Timișoara, Studio Uțu Strugari
Absurdinia leagă teatral patru secvențe – deja legate literar și spiritual – de pe traseul „absurdului” românesc având ca punct de plecare „Dă dămult, mai dă dămult”, pseudo-basmul parodic al lui I.L. Caragiale. Cu personajele sale ubu-iești, textul lui Caragiale mi se pare „contemporan” cu „Ubu rex ”, al lui Alfred Jarry, apărut în 1897, la câțiva ani după cel al scriitorului român.
Urmuz este grefier și…. precursor al avangardelor secolului al XX-lea – dadaismul, suprarealismul, teatrul absurdului. Unele din textele lui circulau prin cafenele bucureștene încă de prin 1907 – 1908. Eugène Ionesco își va revendica ereditatea literară atât din Caragiale, cât și din Urmuz.
Nu întâmplător, Arghezi este cel care îl va publica pe grefierul Demetru Dem. Demetrescu-Buzău, și tot el îi va propune pseudonimul Urmuz (și a cincea oară, după ce fusese refuzat de patru ori de către bizarul grefier). „Neguțătorul de ochelari”, text publicat în 1931, îl anunță pe Ionesco, ale cărui prime poezii sunt publicate în revista lui… Tudor Arghezi, „Bilete de papagal”.
Simple coincidențe? Nu cred.
Pe această linie, Matei Vișniec este un original continuator, iar nu un calp epigon. Originalitatea lui e cu atât mai remarcabilă, cu cât ascendența e atât de ilustră. „Sfoara” este un text desprins din „Voci în lumina orbitoare” și ne conectează la problemele identității și la cele ale deprecierii /crizei limbajului.
Secvențele sunt legate între ele cu mijloacele filmului mut, făcând din Absurdinia o privire burlescă asupra unei lumi în care legea o face principiul aberației și al nonsensului, iar logica este ieșită din făgașul rațiunii.
Gavriil Pinte
Distribuția: Andrei Chifu (Alt povestelnic, Prieten, Clientul, Cățelușul, Peștișorul, Broscoiul, Unu), Bogdan Spiridon( Un povestelnic, Prieten, Opticianul, Doi), Cristian Szekeres (Barlaboi Împărat, Gayk, Franz, Cinci), Laura Avarvari(Împărăteasa, Baragladina, Prieten, Patru, Doamna Fredy), Darius Zet (Drăgan, Stacojiu Împărat, Urmuz, Trei), Oana Iovița (Prințesa, Nepoata, Servitoarea, Șase)
Regizor tehnic: Oana Antonovici
Lumini: Grațian Popp
Operator video: Larisa Aioanei
Sunet: Peter Szabo
Costumieră: Veronica Gerstenengst
Recuziter: Karoly Albert
Machiaj: Denisa Iovan
Coafură: Lucian Mătieș
Tehnic de scenă: Iosif Toth, Traian Oneț, Marius Crăciunesc, Vasile Bălașa, Iustin Răgman, Flavius Bioșa, David Iov, Roberto Nica, Ioan Bârzovan, Nicolae Lăcătaș, Dorel Găletan, Tihomir Uroș, Paul Frâncu, Sorin Barnea, Raul Băcuanu, Daniel Timiș
Regia artistică Gavriil Pinte

Amintiri din epoca de școală
2025-03-09 19:00 | Teatrul Național Mihai Eminescu Timișoara, Studio Uțu Strugari
Amintiri din epoca de școală rămâne – dincolo de o incursiune în universul școlar văzut prin ochi de copil, dar analizat cu luciditatea documentaristului de calibru – o fermecătoare poveste despre memorie. Mihaela Michailov lucrează cu memoria într-un fel de familiaritate tandră, imposibil de confundat cu lipsa de rigoare, o familiaritate care devine imediat disponibilă celui care intră în contact cu ea, fie actor, fie regizor, fie – desigur – spectator.
Distribuția: Alina Spiridon, Darius Zet
Regia artistică: Ion – Ardeal Ieremia
Scenografia: Inocențiu Ieremia
Sound design: Horea Crișovan
Regizor tehnic: Anca Marinca
Operator lumini: Costinel Asproiu
Operatori sunet: Peter Szabo
Operator video: Eugen Obrad
Recuziter: Alin Tofan
Costumieră: Veronica Gerstenegst
Tehnic de scenă: Iosif Toth, Traian Oneț, Marius Crăciunesc, Vasile Bălașa, Iustin Răgman, Flavius Bioșa, David Iov, Roberto Nica, Ioan Bârzovan, Nicolae Lăcătaș, Dorel Găletan, Tihomir Uroș, Paul Frâncu, Sorin Barnea, Raul Băcuanu, Daniel Timiș
Durata spectacolului: 1h 5m

Giselle, balet în două acte, de Adolphe Charles Adam
2025-03-09 18:00 | Opera Națională Română Timișoara
Libretul: Theophile Gautier şi Jules Henri Saint – Georges
Giselle este tragedia unui tinere țărănci, care tânjește după dragoste și dansează cu pasiune în lumea viselor ei. Îndrăgostită de Albert, un tânăr nobil cu o identitate ascunsă, și înșelată în așteptările ei, confruntată cu adevărul, dezvăluit de Hans, tânărul pădurar, care o iubește fără speranță, Giselle își pierde mințile și moare. Se alătură dansatoarelor fantomatice, alaiului de spirite ale tinerelor părăsite de iubiții lor, care îi cuprind în dansul lor fără odihnă, obligându-i să danseze până la moarte, pe cei care le-au înșelat. Dansul este cel care decide soarta fetei, dar și a tinerilor care își împletesc destinul cu al ei. Giselle încearcă să se opună maleficelor vilis și refuză ordinele crudei regine Myrtha. Nu îl va putea salva pe Hans, însă va reuși să îl păstreze în viață pe Albert, printr-un dans al iubirii, pe care îl prelungește până la momentul răsăritului, când puterea spiritelor răzbunătoare se stinge. Giselle se întoarce în mormânt, iar Albert rămâne singur, într-o lume lipsită de speranță.
La începutul secolului al XIX-lea, lumea baletului era în plină revoluție la Paris, viziunea asupra ei se schimbase și odată cu ea subiectele, extrase din tematica literaturii, a teatrului sau a operei, mult mai convingător puse în scenă prin noua tehnică de balet, decât prin discurs sau cântec. O lume dominată de noile idei coregrafice ale marilor reformatori, Jean Georges Noverre sau Filippo Taglioni, ultimul, creator al așa-numitului ballet blanc, al genului coregrafic cu ființe imateriale și lumi fantastice. O epocă nouă, romantică, aceea a balerinei Maria Taglioni, cea care a dat viață la 12 martie 1832 Silfidei de Jean Schneitzhoeffer, precum și a Carlottei Grisi, care un deceniu mai târziu o va însufleți pe Giselle, va atinge idealul de convergență al căutărilor, și își va lega pentru totdeauna numele de partitura ei.
Lumea pământeană și cea fantastică, antagonismul acestora, influențează concepția coregrafică a celor două acte, primul, rustic și robust, plasat în satul țărănesc, al doilea, un balet alb, al spiritelor aerului, pădurii și apei, în care tehnica clasică și figurațiile geometrice acaparează privirile. Scena devine martora splendidei confruntări dintre cele două lumi, aceea senzuală și plină de culoare a dansului de caracter și cea sumbră și melancolică a clasicismului alb, un paralelism impecabil sugerat prin dramaturgia cromatică a spectacolului.
Cu motivul iubirii de neatins în lumea reală și crearea unei contra-lumi supranaturale, cu tematica alegerii libere, a mezalianței și eșecul acestora în ordinea socială a satului țărănesc, cu o apropiere pe un tărâm fantastic, pentru o scurtă perioadă de timp, sub semnul morții, a tinerilor îndrăgostiți, Giselle devine una dintre cele mai longevive partituri din istoria spectacolelor de balet.
Concepută inițial de Jean Coralli, cel care și-a impus amprenta asupra actului I, coregrafia a fost completată de aceea a lui Jules Perrot, care a adaptat personajul principal abilităților extraordinare ale Carlottei Grisi. Giselle va rămâne în repertoriul Operei din Paris până în 1868, își multiplică succesul în orașele Europei și ale Americii de Nord, însă se va impune prin versiunea creată în 1884 de Marius Petipa, pentru Baletul Imperial din Sankt Petersburg și balerina Maria Gorchenkova. În revizuirile finale ale lui Petipa, Giselle va recuceri scena pariziană în anul 1910, un triumf datorat Baletelor Ruse, precum și uneia dintre cele mai mari balerine ale lumii, Anna Pavlova.
Elogiat pentru frumusețea muzicii și a dansului, pentru complexitatea tehnică și abilitatea dramatică a rolului principal feminin, Giselle rămâne un etalon al baletului romantic, o poveste universală despre iubire și trădare, despre remușcare și iertare.
Conducerea muzicală: CIPRIAN TEODORAȘCU (invitat)
Regia și coregrafia: OVIDIU MATEI IANCU (după coregrafia clasică a lui Marius Petipa)
Asistenți coregrafie: ALIN RADU, MANUELA ARDELEAN
Scenografia: ADRIANA URMUZESCU (invitată)
Maeștri de balet: OVIDIU MATEI IANCU, MANUELA ARDELEAN, ALIN RADU
Concert maeştri: OVIDIU RUSU, CORINA MURGU
Giselle CARLA DUKAI
Albert ANTONIN FARAUT
Hans GUSTAVO FERREIRA (debut)
Wilfried SERGIU ANGHEL
Contele DARIUS AGRIMA
Batilda RAISA KADAR
Mama MIRABELA ZONAI
Pas de deux CODRUȚA BĂLAN, YUKI SHIMAOKA
Myrtha CHISAKO OTA
Monna ANDREEA MIREA
Zulma CRISTINA MÎRZA (debut)
Patru prietene: CRISTINA MÎRZA, SAYUKI TOTSUKA, HANA OKUDAIRA, ANDREEA MIREA
Orchestra și ansamblul de balet ale Operei Naţionale Române din Timişoara în colaborare cu elevii Liceului de Artă „Ion Vidu” Timișoara, Secţia Coregrafie „Ştefan Gheorghe”
Regia tehnică: HELLEN GANSER
Spectacolul are o pauză.
Vârsta recomandată: 5+
Spectacolul conține efecte stroboscopice și nu este recomandat persoanelor cu fotosensibilitate!
Direcțiunea Operei Naționale Române Timișoara își rezervă dreptul de a modifica programul prezentat.
