24tm.ro

Soirée pyjama Francophonie
2025-03-18 19:15 - 20:30 (Europe/Helsinki) | Institutul Francez
Cu ocazia Zilei Internationale a Francofoniei, vi se propune o nouă aventură: o seară în pijamale în trei timpi: un moment de lectură, un moment de jocuri en français cu invitata noastra din Franta, Jennifer Pion, vizionarea unui scurt metraj de animație. Seara se va încheia cu o gustare astfel că, odată ajunși acasă, nu mai avem altceva de făcut decât să ne strecurăm în lumea viselor!
CAND ? Marți, 18 februarie 2025, 19:15- 20:30
UNDE ? Institutul Francez, Bd. C.D. Loga, nr. 46
TARIF: 50 lei /copil
Dress code obligatoriu: pijama!!!! Nu uitați să luați cu voi si pe „doudou”, jucăria voastră preferată !
Locuri limitate!
Înscriere: https://forms.gle/gU94DtRkwMmPCmZj8

Sezon mort sau povestea tobiței
2025-03-17 19:00
În această perioadă, trupa Teatrului Maghiar de Stat „Csiky Gergely” din Timișoara repetă cu toate forțele spectacolul Sezon mort sau povestea tobiței, bazat pe piesa scrisă de Keresztesi József, a cărei premieră absolută va avea loc pe 16 martie. Regizoarea Kedves Emőke consideră că spectacolul reprezintă o provocare specială deoarece aduce în scenă o satiră socială dulce-amăruie, cu un umor grotesc, pe fond muzical. În plus, spectacolul reunește aproape întreaga trupă, inclusiv cei șapte tineri actori care s-au alăturat Teatrului în luna septembrie.
Tragicomedia lui Keresztesi József a obținut Premiul pentru Cea mai bună piesă la concursul de dramaturgie al Festivalului Național de Teatru din Pécs, Ungaria, în 2012. Tema este actuală: într-un magazin alimentar care se îndreaptă spre faliment, angajații duc lupte zilnice pentru supraviețuire – promoțiile se succed neîncetat pentru ca magazinul să țină pasul cu marile lanțuri comerciale; de la șef până la lucrătorii care aranjează marfa pe raft, toți se străduiesc să mențină aparențele, în timp ce stocurile se alterează, moralul scade, iar magazinul se transformă într-o luptă pentru supraviețuire. Afacerea merge în pierdere, însă mai poate fi salvată demnitatea umană? Sau e și ea pe lista de reduceri?
Musicalul produs de Teatrul Maghiar de Stat „Csiky Gergely” este prima montare din lume a acestei piese ce surprinde cu acuitate realitatea actuală. Muzica, compusă de Cári Tibor, laureat al premiului UNITER, transformă întregul text în partitură. Textul a fost rescris și adaptat pentru trupa Teatrului Maghiar de dramaturgul Keresztesi József și dramaturga Orbán Enikő. Unul dintre punctele forte ale montării unei drame contemporane este colaborarea directă dintre autor și regizor, permițând modelarea spectacolului în timp real. Kedves Emőke și Keresztesi József ajustează și reinterpretează constant textul, asigurându-se că acesta se aliniază perfect trupei și contextului. Coregrafia, care dă viață unei galerii de antieroi ai prezentului, este semnată de Baczó Tünde, iar decorurile și costumele poartă semnătura lui Albert Alpár.
Premiera spectacolului va avea loc pe 16 martie, de la ora 19:00, în Sala Mare, iar următoarea reprezentație este programată pentru 17 martie. Biletele (la premieră: 40 lei preț unic, la următoarele reprezentații: 30 lei preț întreg/15 lei cu reducere) se pot lua de la casieria teatrului în intervalul orar 13-19 sau online pe https://ticket.tm-t.ro/ro.

Premieră absolută la „Csiky Gergely”: Sezon mort sau povestea tobiței
2025-03-16 19:00 | Teatrul Maghiar de Stat „Csiky Gergely”, Sala Mare

Hamlet, după W. Shakespeare
2025-03-16 19:00 | Teatrul Național Mihai Eminescu Timișoara, Sala Mare
Hamlet trăiește și moare printre noi. Danemarca este peste tot. Distanța dintre spațiul interior al unui om liber și mediocritatea gregară este la fel de mare acum, ca și atunci. Un spirit înalt și o societate defectă nu pot – cum nu au putut și cum nu vor putea vreodată – coexista. Este o luptă inegală, dar necesară. Evoluția, șansa umanității se construiește pe aparenta înfrângere a tuturor acelor Hamlet pentru care adevărul, principiile și exercițiul libertății reduc compromisul și meschinăria la dimensiunea unui vârf de spadă. Și pentru că „Oamenii sunt încă frumoși”, acestui Hamlet al anului 2016 îi răspunde trupa Subcarpați, într-o întâlnire în care muzica traduce sensurile cele mai profunde ale unui text esențial al culturii universale.
Distribuția: Matei Chioariu (Hamlet), Ion Rizea (Claudius), Claudia Ieremia Claudiu Bleonț (Fantoma), Doru Iosif (Polonius), Marin Lupanciuc (Laertes) Cristina König (Ofelia), Flavius Retea (Horatio), Cătălin Ursu (Rosencrantz), Bogdan Spiridon (Guildenstern), Adrian Jivan (Osric), Raul Bastean (Fortinbras), Ionuț Iova (Marcellus), Darius Zet (Barnardo, Actor Regina/Servitor/Marinar ), Romeo Ioan (Actor Rege/Marinar/Reynaldo, Gropar), Andrei Chifu (Căpitanul/Mesagerul/Preotul), Claudiu Dogaru (Alt Gropar)
Muzica: Subcarpați
Scenografia: Iuliana Vîlsan
Sound design: Ioan Uțu Pascu
Video: KOTKIvisuals
Un spectacol de: Ada Lupu Hausvater
Regia tehnică: Judit Reinhardt
Lumini: Gerhard Crăciun
Sonorizare: Claudiu Surmei
Lavaliere: Peter Szabo
Video: Eugen Obrad
Costumiere: Carla Pora-Stiassny, Veronica Gerstenengst, Diana Itul
Recuzită: Alin Tofan, Károly Albert
Machiaj: Andra Diac, Roxana Lungu
Coafură: Lucian Mătieș, Dana Genig
Tehnic de scenă : Iosif Toth, Marius Crăciunesc, Traian Oneț, Vasile Bălașa, Iustin Răgman, Ioan Bârzovan, Marcel Iovin
Tradus și remixat de Peca Ștefan
Durata spectacolului: 2h 50 cu pauză

Peter Pan, de Laurențiu Profeta
2025-03-15 11:00, 2025-03-14 18:00 | Opera Națională Română Timișoara
Operă pentru copii
Libretul: Eugen Rotaru
„Peter Pan” este o operă comică pentru copii compusă de Laurențiu Profeta, cu libretul semnat de Eugen Rotaru. Premiera spectacolului a avut loc în anul 1984 la Opera Comică pentru Copii din București. Compozitorul a creat atât momente muzicale de sine stătătoare, cât și „pagini de atmosferă” care subliniază aparițiile misterioase ale lui Peter Pan sau momentele tensionate dinaintea confruntărilor dintre copii și pirați.
Prin această operă, Laurențiu Profeta a reușit să aducă pe scenă farmecul poveștii lui Peter Pan, creând o lucrare accesibilă și captivantă pentru publicul tânăr, dar și pentru cei care doresc să retrăiască farmecul copilăriei.
Conducerea muzicală: SZABOLCS HERMANN
Regia artistică/Decoruri: ȘTEFAN MUNTEANU
Costume: GETA MEDINSCHI
Coregrafia: LUCIA GHIVERCEA
Video proiecții: NN
Maeștri balet: OVIDIU MATEI IANCU, MANUELA ARDELEAN, ALIN RADU
Asistent regie artistică: MUGUREL CHIRILĂ
Peter Pan MILIȚA PANTIN / LIGIA POPESCU
Wendy CRISTINA VLAICU / DAIANA VINARS
John GABRIELLA VARVARI / LAURA MĂRGINEAN
Michael ANTONELA BARNAT / GEORGIANA NECȘA
Povestitorul GELU DOBREA / IULIAN IOAN IOSIP
Domnul Darling/Căpitanul Hook MARIUS GOȘA / RĂZVAN GROZĂVESCU
Doamna Darling DIANA CHIRILĂ / ANA MARIA STĂNOIA
Nana BEATRIX IMRE / ALINA PÎNDICI
Crocodilul MIHAIL DOGOTARI
Piuilă LORENA DRAGALINA
Ronțăilă SILVIA ANTEMIA
Șugubeață ROXANA TOMESCU
Cârlionț ROANA MIHUȚ
Pirații: BOGDAN ILISIE, ALEXANDRU TICULA, DARIUS AGRIMA, SERGIU ANGHEL, SERGIU MIHALIC
Zâne: MANUELA GHEORGHE, IRINA IORDACHE, GETA VERNICU
Ansamblul de balet al Operei Naţionale Române din Timişoara
Regia tehnică: LUCIAN BORU
Pregătirea muzicală: LEONARD BONEA, MAKSYM BORINOV
Sufleor: EUGENIA GYURIS, MIRCEA DAN PETCU
Spectacol interpretat în limba română
Spectacolul nu are pauze.
Vârsta recomandată: 6+

Pe valurile unei simfonii
2025-03-14 19:00 | Sala Capitol
Martie la Filarmonică: Patru povești sonore
Un pachet special pentru melomani
Primăvara aceasta, poveștile prind viață la Filarmonica Timișoara. Iubitorii muzicii clasice sunt invitați într-o aventură sonoră fascinantă, pornind de la misterele dintre zidurile Castelului Prințului Barbă Albastră, continuând cu acordurile ce reflectă fie calmul, fie agitația mării în Simfonia lui R. Vaughan Williams, eleganța și rafinamentul epocii reflectate de Saint-Saëns și revenind la lumea de poveste din Uvertura „Cenușăreasa” de Rossini.
Această fascinantă și complexă călătorie muzicală, ce înglobează patru concerte din luna martie, este disponibilă acum la un preț de neratat – 120 de lei:
Povestea 1 – În spatele ușilor castelului
7 martie 2025, ora 19:00 | Sala Capitol
Dirijor: Gabriel Bebeșelea
Solisti: Atala Schöck (mezzosoprană), István Kovács (bariton)
În program: B. Bartók – Castelul Prințului Barbă Albastră
Călătoria începe într-un castel misterios, plin de secrete. Legenda lui Barbă Albastră prinde viață într-un decor muzical hipnotizant, unde fiecare ușă deschisă este nouă dezvăluire. Muzica lui Bartók construiește un labirint de emoții, iar naratorul ne va ghida prin această poveste întunecată. Trecem împreună pragul necunoscutului.
Povestea 2 – Pe valurile unei simfonii
14 martie 2025, ora 19:00 | Sala Capitol
Dirijor: Rumon Gamba
Soliști: Selina Ott (trompetă), Mihaela Marcu (soprană), Bogdan Baciu (bariton)
În program: H. Tomasi – Concertul pentru trompetă și orchestră în do major
R. V. Williams – Simfonia nr. 1, „A Sea Symphony”
Concertul începe cu strălucirea și virtuozitatea trompetei, într-o lucrare plină de energie și rafinament semnată de Henri Tomasi. Apoi, ridicăm ancora și pornim în larg, într-o aventură muzicală ce spune povestea mării. Sunetele orchestrei devin când furtuni, când adieri de vânt, iar corul redă spiritul marinarilor și chemarea infinită a oceanului. Închidem ochii și ne lăsăm purtați de valurile muzicii.
Povestea 3 – Eleganță și rafinament sonor
21 martie 2025, ora 19:00 | Sala Capitol
Dirijor: Radu Popa
Solist: Florin Iliescu – vioară
În program: H. Wieniawski – Poloneza de concert pentru vioară și orchestră, op. 4
C. Saint-Saëns/E. Ysaye – Caprice d’après l’étude en forme de valse
L. van Beethoven – Simfonia nr. 4, în si bemol major, op. 60
Bine ați venit într-o epocă a balurilor elegante, unde domnii și doamnele dansează sub candelabre strălucitoare, iar virtuozitatea muzicală învăluie încăperea. Suntem în inima Europei, într-o lume în care fiecare notă este o declarație de stil. Vioara lui Florin Iliescu ne poartă prin rafinamentul Parisului și Vienei, într-un concert plin de strălucire și noblețe. Finalul acestei povești este marcat de Beethoven printr-o simfonie veselă și plină de viață.
Povestea 4 – Din lumea fermecată
28 martie 2025 | Sala Capitol
Dirijor: Keuntae Park
Solistă: Sophie Dervaux – fagot
În program: G. Rossini – Uvertura „Cenușăreasa”
G. Rossini – Concertul pentru fagot și orchestră în fa major, WoO 23
G. Bizet – Simfonia „Roma”
În ultima noastră oprire, ne întoarcem în lumea fermecată. De la povestea emoționantă a Cenușăresei redată în uvertura lui Rossini până la atmosfera de pe străzile vibrante ale Romei din simfonia lui Bizet. Completăm tabloul de poveste alături de Sophie Dervaux, care aduceîn prm plan eleganța fagotului.
Campania este valabilă până în 7 martie 2025, în limita locurilor disponibile.
Biletele pot fi achiziționate de pe site-ul Filarmonicii Banatul Timișoara, de la casierie și de pe myticket.ro: https://shorturl.at/z3GcP
Locurile alese vor fi rezervate automat pentru toate cele patru concerte.
În plus, la finalul campaniei, toți cei care achiziționează acest pachet special vor primi programe de sală semnate de dirijorii celor patru concerte – o amintire de preț din această călătorie muzicală.

Breaking news, un scenariu de Mihaela Lichiardopol după I. L. Caragiale
2025-03-14 19:00 | Teatrul Național Mihai Eminescu Timișoara, Studio Uțu Strugari
Pentru că anul acesta s-au împlinit 170 de ani de la nașterea marelui scriitor, Teatrul Național din Timișoara încheie anul 2022 cu încă o reverență adusă lui Caragiale, în cadrul programului CelebrART. Astfel, vineri, 20 decembrie, de la ora 19, la Studio UȚU are loc premiera spectacolului BREAKING NEWS, un scenariu semnat de Mihaela Lichiardopol. Regizoarea Teatrului Național a concentrat decupajele din proza lui Caragiale în jurul unui subiect care – la fel ca majoritatea „țintelor” umorului lui Caragiale – nu s-a perimat și nici nu s-a rafinat prea mult în ultimul veac: mass-media. Regizoarea subliniază, în siajul lui Caragiale, efectul „spontan, isteric” al unei prese care pare la fel de determinată în efortul de a declanșa emoția, atunci la fel ca acum.
Distribuția: Cătălin Ursu, Romeo Ioan, Cristian Szekeres, Daniela Bostan, Alecu Reus, Ana-Maria Pandele Andone, Iuliana Crăescu, Andrei Chifu și Ana Maria Cojocaru
Regia artistică: Mihaela Lichiardopol
Scenografia: Gabriela Strugaru-Popa
Regizor tehnic: Cristian Stana
Operator lumini: Grațian Popp
Operatori sunet, video: Larisa Aioanei
Recuziter: Mariana Doboșan
Costumiere: Felicia Puiu
Machiaj: Andra Diac
Coafură: Lucian Mătieș, Ramona Bologa
Tehnic de scenă: Marius Crăciunesc, Iosif Toth, Traian Oneț, Vasile Bălașa, Iustin Răgman, Flavius Bioșa, Mihaly Pongracz, Ionel Teodorescu
Durata spectacolului: 1h 30

Șefele, de Werner Schwab
2025-03-13 19:30 | Teatrul German de Stat Timișoara
„Șefele” face parte din genul literar Anti-Heimat (anti-patrie). În tradiția stabilită de dramaturgi precum Nestroy si Horváth, Schwab explorează si deconstruiește concepte pe care se bazează statul, precum patriotismul, familia, religia și istoria, prin ochii a două pensionare si a prietenei lor mai tinere. Erna si Grete reflectă la greutățile prin care au trecut in viață și fantezează cum ar trebui sa iși poată permite să își petreacă bătrânețea după o viață întreagă de muncă. Între timp, Mariedl pare să privească adevărul în față, în ciuda filtrului religios prin care privește viata. Prin aceste destine individuale, „Șefele” prezintă modul în care generațiile postbelice procesează evenimentele istorice la care iau, mai mult sau mai puțin conștient, parte. Regia: Iris Kovacs
Cu: Isolde Cobeț, Simona Vintilă, Ioana Iacob și Radu Vulpe.
Decorul și costumele: Réka Oláh (invitată) • Dramaturgie: Mira Țâra •
Muzică: Adrian Piciorea (invitat) • Asistență de regie: Robert Bogdanov-Schein • Vorbire scenică: Daniel Pascal (invitat) • Machiaj: Bojita Ilici • Regie tehnică: Costinel Stănescu.
Cu supratitrare în limbile română și engleză.

Premieră: Șefele, de Werner Schwab
2025-03-12 19:30 | Teatrul German de Stat Timișoara

Absurdinia, după I.L. Caragiale, Urmuz, Tudor Arghezi și Matei Vișniec
2025-03-12 19:00 | Teatrul Național Mihai Eminescu Timișoara, Studio Uțu Strugari
Absurdinia leagă teatral patru secvențe – deja legate literar și spiritual – de pe traseul „absurdului” românesc având ca punct de plecare „Dă dămult, mai dă dămult”, pseudo-basmul parodic al lui I.L. Caragiale. Cu personajele sale ubu-iești, textul lui Caragiale mi se pare „contemporan” cu „Ubu rex ”, al lui Alfred Jarry, apărut în 1897, la câțiva ani după cel al scriitorului român.
Urmuz este grefier și…. precursor al avangardelor secolului al XX-lea – dadaismul, suprarealismul, teatrul absurdului. Unele din textele lui circulau prin cafenele bucureștene încă de prin 1907 – 1908. Eugène Ionesco își va revendica ereditatea literară atât din Caragiale, cât și din Urmuz.
Nu întâmplător, Arghezi este cel care îl va publica pe grefierul Demetru Dem. Demetrescu-Buzău, și tot el îi va propune pseudonimul Urmuz (și a cincea oară, după ce fusese refuzat de patru ori de către bizarul grefier). „Neguțătorul de ochelari”, text publicat în 1931, îl anunță pe Ionesco, ale cărui prime poezii sunt publicate în revista lui… Tudor Arghezi, „Bilete de papagal”.
Simple coincidențe? Nu cred.
Pe această linie, Matei Vișniec este un original continuator, iar nu un calp epigon. Originalitatea lui e cu atât mai remarcabilă, cu cât ascendența e atât de ilustră. „Sfoara” este un text desprins din „Voci în lumina orbitoare” și ne conectează la problemele identității și la cele ale deprecierii /crizei limbajului.
Secvențele sunt legate între ele cu mijloacele filmului mut, făcând din Absurdinia o privire burlescă asupra unei lumi în care legea o face principiul aberației și al nonsensului, iar logica este ieșită din făgașul rațiunii.
Gavriil Pinte
Distribuția: Andrei Chifu (Alt povestelnic, Prieten, Clientul, Cățelușul, Peștișorul, Broscoiul, Unu), Bogdan Spiridon( Un povestelnic, Prieten, Opticianul, Doi), Cristian Szekeres (Barlaboi Împărat, Gayk, Franz, Cinci), Laura Avarvari(Împărăteasa, Baragladina, Prieten, Patru, Doamna Fredy), Darius Zet (Drăgan, Stacojiu Împărat, Urmuz, Trei), Oana Iovița (Prințesa, Nepoata, Servitoarea, Șase)
Regizor tehnic: Oana Antonovici
Lumini: Grațian Popp
Operator video: Larisa Aioanei
Sunet: Peter Szabo
Costumieră: Veronica Gerstenengst
Recuziter: Karoly Albert
Machiaj: Denisa Iovan
Coafură: Lucian Mătieș
Tehnic de scenă: Iosif Toth, Traian Oneț, Marius Crăciunesc, Vasile Bălașa, Iustin Răgman, Flavius Bioșa, David Iov, Roberto Nica, Ioan Bârzovan, Nicolae Lăcătaș, Dorel Găletan, Tihomir Uroș, Paul Frâncu, Sorin Barnea, Raul Băcuanu, Daniel Timiș
Regia artistică Gavriil Pinte

Amintiri din epoca de școală
2025-03-09 19:00 | Teatrul Național Mihai Eminescu Timișoara, Studio Uțu Strugari
Amintiri din epoca de școală rămâne – dincolo de o incursiune în universul școlar văzut prin ochi de copil, dar analizat cu luciditatea documentaristului de calibru – o fermecătoare poveste despre memorie. Mihaela Michailov lucrează cu memoria într-un fel de familiaritate tandră, imposibil de confundat cu lipsa de rigoare, o familiaritate care devine imediat disponibilă celui care intră în contact cu ea, fie actor, fie regizor, fie – desigur – spectator.
Distribuția: Alina Spiridon, Darius Zet
Regia artistică: Ion – Ardeal Ieremia
Scenografia: Inocențiu Ieremia
Sound design: Horea Crișovan
Regizor tehnic: Anca Marinca
Operator lumini: Costinel Asproiu
Operatori sunet: Peter Szabo
Operator video: Eugen Obrad
Recuziter: Alin Tofan
Costumieră: Veronica Gerstenegst
Tehnic de scenă: Iosif Toth, Traian Oneț, Marius Crăciunesc, Vasile Bălașa, Iustin Răgman, Flavius Bioșa, David Iov, Roberto Nica, Ioan Bârzovan, Nicolae Lăcătaș, Dorel Găletan, Tihomir Uroș, Paul Frâncu, Sorin Barnea, Raul Băcuanu, Daniel Timiș
Durata spectacolului: 1h 5m

Giselle, balet în două acte, de Adolphe Charles Adam
2025-03-09 18:00 | Opera Națională Română Timișoara
Libretul: Theophile Gautier şi Jules Henri Saint – Georges
Giselle este tragedia unui tinere țărănci, care tânjește după dragoste și dansează cu pasiune în lumea viselor ei. Îndrăgostită de Albert, un tânăr nobil cu o identitate ascunsă, și înșelată în așteptările ei, confruntată cu adevărul, dezvăluit de Hans, tânărul pădurar, care o iubește fără speranță, Giselle își pierde mințile și moare. Se alătură dansatoarelor fantomatice, alaiului de spirite ale tinerelor părăsite de iubiții lor, care îi cuprind în dansul lor fără odihnă, obligându-i să danseze până la moarte, pe cei care le-au înșelat. Dansul este cel care decide soarta fetei, dar și a tinerilor care își împletesc destinul cu al ei. Giselle încearcă să se opună maleficelor vilis și refuză ordinele crudei regine Myrtha. Nu îl va putea salva pe Hans, însă va reuși să îl păstreze în viață pe Albert, printr-un dans al iubirii, pe care îl prelungește până la momentul răsăritului, când puterea spiritelor răzbunătoare se stinge. Giselle se întoarce în mormânt, iar Albert rămâne singur, într-o lume lipsită de speranță.
La începutul secolului al XIX-lea, lumea baletului era în plină revoluție la Paris, viziunea asupra ei se schimbase și odată cu ea subiectele, extrase din tematica literaturii, a teatrului sau a operei, mult mai convingător puse în scenă prin noua tehnică de balet, decât prin discurs sau cântec. O lume dominată de noile idei coregrafice ale marilor reformatori, Jean Georges Noverre sau Filippo Taglioni, ultimul, creator al așa-numitului ballet blanc, al genului coregrafic cu ființe imateriale și lumi fantastice. O epocă nouă, romantică, aceea a balerinei Maria Taglioni, cea care a dat viață la 12 martie 1832 Silfidei de Jean Schneitzhoeffer, precum și a Carlottei Grisi, care un deceniu mai târziu o va însufleți pe Giselle, va atinge idealul de convergență al căutărilor, și își va lega pentru totdeauna numele de partitura ei.
Lumea pământeană și cea fantastică, antagonismul acestora, influențează concepția coregrafică a celor două acte, primul, rustic și robust, plasat în satul țărănesc, al doilea, un balet alb, al spiritelor aerului, pădurii și apei, în care tehnica clasică și figurațiile geometrice acaparează privirile. Scena devine martora splendidei confruntări dintre cele două lumi, aceea senzuală și plină de culoare a dansului de caracter și cea sumbră și melancolică a clasicismului alb, un paralelism impecabil sugerat prin dramaturgia cromatică a spectacolului.
Cu motivul iubirii de neatins în lumea reală și crearea unei contra-lumi supranaturale, cu tematica alegerii libere, a mezalianței și eșecul acestora în ordinea socială a satului țărănesc, cu o apropiere pe un tărâm fantastic, pentru o scurtă perioadă de timp, sub semnul morții, a tinerilor îndrăgostiți, Giselle devine una dintre cele mai longevive partituri din istoria spectacolelor de balet.
Concepută inițial de Jean Coralli, cel care și-a impus amprenta asupra actului I, coregrafia a fost completată de aceea a lui Jules Perrot, care a adaptat personajul principal abilităților extraordinare ale Carlottei Grisi. Giselle va rămâne în repertoriul Operei din Paris până în 1868, își multiplică succesul în orașele Europei și ale Americii de Nord, însă se va impune prin versiunea creată în 1884 de Marius Petipa, pentru Baletul Imperial din Sankt Petersburg și balerina Maria Gorchenkova. În revizuirile finale ale lui Petipa, Giselle va recuceri scena pariziană în anul 1910, un triumf datorat Baletelor Ruse, precum și uneia dintre cele mai mari balerine ale lumii, Anna Pavlova.
Elogiat pentru frumusețea muzicii și a dansului, pentru complexitatea tehnică și abilitatea dramatică a rolului principal feminin, Giselle rămâne un etalon al baletului romantic, o poveste universală despre iubire și trădare, despre remușcare și iertare.
Conducerea muzicală: CIPRIAN TEODORAȘCU (invitat)
Regia și coregrafia: OVIDIU MATEI IANCU (după coregrafia clasică a lui Marius Petipa)
Asistenți coregrafie: ALIN RADU, MANUELA ARDELEAN
Scenografia: ADRIANA URMUZESCU (invitată)
Maeștri de balet: OVIDIU MATEI IANCU, MANUELA ARDELEAN, ALIN RADU
Concert maeştri: OVIDIU RUSU, CORINA MURGU
Giselle CARLA DUKAI
Albert ANTONIN FARAUT
Hans GUSTAVO FERREIRA (debut)
Wilfried SERGIU ANGHEL
Contele DARIUS AGRIMA
Batilda RAISA KADAR
Mama MIRABELA ZONAI
Pas de deux CODRUȚA BĂLAN, YUKI SHIMAOKA
Myrtha CHISAKO OTA
Monna ANDREEA MIREA
Zulma CRISTINA MÎRZA (debut)
Patru prietene: CRISTINA MÎRZA, SAYUKI TOTSUKA, HANA OKUDAIRA, ANDREEA MIREA
Orchestra și ansamblul de balet ale Operei Naţionale Române din Timişoara în colaborare cu elevii Liceului de Artă „Ion Vidu” Timișoara, Secţia Coregrafie „Ştefan Gheorghe”
Regia tehnică: HELLEN GANSER
Spectacolul are o pauză.
Vârsta recomandată: 5+
Spectacolul conține efecte stroboscopice și nu este recomandat persoanelor cu fotosensibilitate!
Direcțiunea Operei Naționale Române Timișoara își rezervă dreptul de a modifica programul prezentat.

Sunt o babă comunistă
2025-03-08 19:00 | Teatrul Național Mihai Eminescu Timișoara, Sala Mare
La 30 de ani după căderea lui Ceaușescu încă mai există nostalgici, încă mai există persoane care, în ciuda dificultăților prin care treceau „pe vremuri”, consideră că atunci o duceau mai bine. Comunismul rămâne o perioadă definitorie pentru România.
Venit în continuarea cărții lui Dan Lungu, spectacolul SUNT O BABĂ COMUNISTĂ, pus în scenă de Teatrul Național, o aduce pe Emilia Apostoae în noul deceniu. Ea este deja „celebra babă comunistă”, datorită cărții în care apare, și este pusă în ipostaza de a-și apăra convingerile public, la televizor, la o oră de maximă audiență. Căci noua lume a secolului XXI se întâmplă în fața televizorului. O emisiune în căutare de senzațional, „Cineva Cândva”, nu are, însă, nici cea mai mică intenție de a argumenta perspectiva Emiliei, ci caută să ofere circ publicului.
Distribuția: Claudia Ieremia (Emilia Apostoae), Ion Rizea (Țucu), Matei Chioariu (Regizorul de platou), Iuliana Crăescu (Alice), Roberta Popa Ionescu (Prezentatoarea), Cătălin Ursu (Povestitorul de bancuri), Ana Maria Cojocaru (Doamna Rozalia), Doru Iosif (Securistul / Călugărul Dorofte), Alecu Reus (Cameraman 2), Cristian Szekeres (Cameraman 1/Cetățeanul revoltat), Romeo Ioan (Soțul lui Alice), Ionuț Iova, Raul Lăzărescu, Darius Zet și Marin Lupanciuc (Baletul emisiunii)
Scenariu: Călin Ciobotari
Scenografia: Inocențiu Ieremia
Coregrafia: Victoria Bucun
Video design: Andrei Cozlac
Sound design: Sebastian Hamburger
Regia artistică: Antonella Cornici
Regizor tehnic: Judit Reinhardt
Operator lumini: Gerhard Crăciun
Video: Eugen Obrad
Operator sunet: Claudiu Surmei
Lavaliere: Peter Szabo
Costume: Veronica Gerstenengst, Felicia Puiu
Recuzită: Alin Tofan
Machiaj: Denisa Iovan
Coafură: Daniela Genig, Lucian Mătieș
Tehnic de scenă: Iosif Toth, Traian Oneț, Marius Crăciunesc, Vasile Bălașa, Iustin Răgman, Flavius Bioșa, David Iov, Roberto Nica, Ioan Bârzovan, Nicolae Lăcătaș, Dorel Găletan, Tihomir Uroș, Paul Frâncu, Sorin Barnea, Raul Băcuanu, Daniel Timiș
Durata spectacolului: 1h45

În spatele ușilor castelului
2025-03-07 19:00 | Sala Capitol

Țara Surâsului, de Franz Lehár
2025-03-07 19:00 | Opera Națională Română Timișoara
Operetă în două acte
Libretul: Ludwig Herzer, Fritz Löhner
La 9 februarie 1923, Franz Lehár și libretistul său, Victor Léon, au prezentat la Theater an der Wien, opereta „Tunica galbenă”, o poveste de dragoste imposibilă, lipsită de happy-end, dintre o contesă austriacă și un prinț chinez. A fost urmată de „Clo-Clo” (1924), apoi de o serie de spectacole pentru publicul din Berlin – „Paganini” (1925), „Le Tzarevitch” (1928) și „Frédérique” (1928) -, ale căror partituri principale masculine vizau profilul vocal al celui mai în vogă tenor al timpului, Richard Tauber.
În 1929, Lehár revine asupra temei exotice din „Tunica galbenă”, le încredințează libretul lui Ludwig Herzer și Fritz Löhner-Beda și continuă astfel seria „operetelor Tauber” cu „Țara Surâsului”, o partitură prin care a revoluționat genul de operetă, stabilindu-și influența asupra creațiilor lui Leo Fall, Emmerich Kálmán, Robert Stolz și a omologilor lor francezi și americani.
În rolul principal al „Țării Surâsului”, Prințul Sou-Chong, Tauber a triumfat la Viena, la 19 octombrie 1929, la Berlin, în 1936, și a continuat cu o serie de 438 de reprezentații, înainte de a cuceri Londra, New-Yorkul și Parisul.
În „Țara Surâsului”, Lehár continuă seria subiectelor de inspirație orientală, atât de apreciate de creatorii timpului – Mikado (Arthur Sullivan), Iris (Pietro Mascagni), Madame Buterfly și Turandot (Giacomo Puccini) – împărtășind mai ales cu acesta din urmă o adevărată pasiune pentru China, pentru istoria, civilizația și cultura ei. (Puccini a asistat la o reprezentație a „Tunicii galbene” la Viena, în 1923, și i-a trimis lui Lehár schițele primului act din Turandot. La rândul său, Lehár a asistat la premiera postumă a operei prietenului său, cu doi ani înainte de „Țara Surâsului”.)
Lisa, excentrică fiică a contelui Lichtenfels este curtată cu ardoare de ofițerul Gustav von Pottensstein, însă gândurile ei se îndreaptă către ambasadorul chinez la Viena, prințul Sou-Chong. Învățat de la o vârstă fragedă să își reprime dorințele și impulsurile, mereu ascuns în spatele unui surâs oriental autentic, acesta cedează încurajărilor ei și îi mărturisește la rândul său, că o iubește.
Începută la Viena, în anul 1912, povestea de dragoste continuă în China Imperială. Lisa devine soția lui Sou-Chong și locuiește în palatul acestuia din Pekin. În noua sa poziție de prim-ministru, Sou-Chong nu este însă altceva decât un supus al statului, înrădăcinat în ceremonial și în gândirea ierarhică, iar Lisa se confruntă cu realitatea unei alte culturi, la care este incapabilă să se adapteze. Tradiția îi pretinde lui Sou-Chong să se căsătorească cu patru prințese manciuriene, care îi sunt destinate, un protocol care alterează rapid și iremediabil sentimentele lor. Iar când prințul își afirmă drepturile orientale față de ea, Lisa se simte prizoniera lui și se hotărește să-l părăsească. Îi vor fi alături Mi, sora prințului Sou Chong, și Gustav von Pottenstein, care din dragoste pentru Lisa, a urmat-o la Pekin, ca atașat militar. Trist, sub masca unui surâs ca de sfinx, Sou-Chong îi oferă Lisei libertatea. „Uită-te la fața mea, nu plâng”, o atenționează Sou-Chong pe Mi, subliniind esențialul unei culturi, în care viața se supune tradiției și ritualurilor, iar obiceiul, trebuie respectat. „Continuați să zâmbiți, rămâneți mereu veseli”, cântă prințul Sou-Chong în introducerea operetei „Țara Surâsului”! Un îndemn care străbate partitura, de la începutul până la sfârșitul ei…
Finalul resemnat și dramaturgia bazată pe logica renunțării au contribuit semnificativ la succesul acestei operete, pentru a cărei notă melancolică Lehár se justifică în Neue Wiener Journal (1929): „Starea de spirit a publicului de astăzi face posibilă emanciparea operetei, a ei însăși, de plăsmuirea finalului fericit. Compozitorul poate trece de la operetă la operă și nu mai trebuie să se teamă de o expresie muzicală complexă.” Cu gândul la opera secolului în care a trăit, pe care a adorat-o de-a lungul întregii sale vieți, Lehár și-a caracterizat partitura ca pe o „operetă romantică în trei acte”. Iar apropierea ei de opera-comică, precum și anvergura simfonică a orchestrației sale, în care se simte spiritul lui Giacomo Puccini, Richard Strauss, Richard Wagner, Claude Debussy sau chiar al lui Gustav Mahler, sunt evidente.
Incompatibilitatea dintre culturi și ideologii îi oferă lui Lehár material suficient pentru o abordare plină de diplomație a resurselor sonore, bagajului lexical tradițional al actului I, opunându-i în celelalte două acte, un material muzical cu inserții orientale.
Ca peisajist și colorist, Lehár ilustrează la fel de clar Viena și Pekinul, interioarele sau împrejurimile lor, își apropie partitura de structura unei piese de teatru și focalizează întreaga atenție asupra unei melodii centrale, cu alură de șlagăr, pe care o dedică vocii de tenor. „Dein ist mein ganzes Herz ” („Tu ești iubirea mea”), va fi însoțită și de alte arii și duete pătimașe și temperamentale, componente ale unei muzici care descrie cu profundă onestitate dorințele, visele, utopiile, iar în finalul ei, abandonul, renunțarea, resemnarea celor care i-au făcut atât de credibilă povestea…
Conducerea muzicală: SZABOLCS HERMANN
Regia artistică: MARINA EMANDI TIRON
Scenografia: GETA MEDINSKI
Concert maeştri: OVIDIU RUSU, CORINA MURGU
Maestru de cor: LAURA MARE
Coregrafia: CARMEN COJOCARU
Maeștri de balet: OVIDIU MATEI IANCU, MANUELA ARDELEAN, ALIN RADU
Prințul Sou Chong CRISTIAN BĂLĂȘESCU
Contele Ferdinand Lichtenfels LEONARD IVAN
Lisa NARCISA BRUMAR
Contele Gustav von Pottenstein DARIUS GRUIȚĂ
Mi CRISTINA VLAICU
Tschang GELU DOBREA
Ecbathana MIRCEA DAN PETCU
Generalul MIHAI PRELIPCIAN
Doamna Hardegg DIANA CHIRILĂ
Tashi MUGUREL CHIRILĂ
Un valet OCTAVIAN LUȘCĂ
Fini ANA MARIA STĂNOIA
Vali DAIANA VINARS
Toni GEORGIANA NECȘA
Soliştii baletului: ANDREEA MIREA, ANTONIN FARAUT
Corul, orchestra şi ansamblul de balet ale Operei Naţionale Române Timişoara
Regia tehnică: Hellen GANSER
Pregătirea muzicală: Angela BALICI, Rareş PĂLTINEANU, Leonard BONEA, Irina BELEA
Sufleur: Eugenia GYURIS
Spectacol interpretat în limba română
Spectacolul are o pauză
Vârsta recomandată: 6+
Direcțiunea Operei Naționale Române Timișoara își rezervă dreptul de a modifica programul prezentat.

O scrisoare pierdută, de I.L. Caragiale
2025-03-06 19:00 | Teatrul Național Mihai Eminescu Timișoara, Sala Mare
Actuală și azi, O SCRISOARE PIERDUTĂ, comedie de moravuri sociale și politice, cum a fost ea numită de critici, a fost scrisă Ion Luca Caragiale în anul 1884.
Campanie electorală undeva, în provincie. Avocatul Nae Caţavencu vrea să fie ales cu orice chip, drept pentru care nu se sfieşte să îl şantajeze pe Tipătescu, tânărul prefect al judeţului, cu scrisoarea de amor pierdută de iubita lui, Zoe Trahanache, soţia şefului local al partidului, „prezident în numeroase comitete şi comiţii”. Zoe se foloseşte de toate argumentele să îşi convingă iubitul şi soţul să cedeze şantajului şi, deşi izbuteşte, politica „de la centru” impune un necunoscut: Agamemnon Dandanache.
Între timp, versatul Trahanache nu stă degeaba, balanţa se înclină în sens invers, şantajistul devine şantajat, şedinţa de numire oficială a candidatului se încheie cu o bătaie organizată de poliţistul Pristanda în înţelegere cu „şeful”, iar Caţavencu îşi pierde pălăria în care ascunsese scrisoarea buclucaşă care, cu inocentul ajutor al Cetăţeanului turmentat, ajunge din nou în posesia frumoasei şi necugetatei Zoe.
Distributia: Matei Chioariu (Ștefan Tipătescu), Doru Iosif (Agamemnon Dandanache), Romeo Ioan (Zaharia Trahanache), Cătălin Ursu (Iordache Brânzovenescu), Ion Rizea (Nae Cațavencu), Adrian Jivan (Cetățeanul turmentat), Bogdan Spiridon (Ghiță Pristanda), Andrei Zgăbaia (Popescu), Ionuţ Iova (Ionescu), Andrei Chifu (Tache Farfuridi) și Claudia Ieremia (Zoe Trahanache)
Spaţiu scenografic: Zsolt Fehervári
Costume: Alina Lăţan
Muzica: Cári Tibor
Light design: Lucian Moga
Regia artistică: Ada Lupu Hausvater
Regizor tehnic: Judit Reinhardt, Cristian Stana
Lumini: Gerhard Crăciun
Operator sunet: Peter Szabo, Judit Reinhardt, Eugen Obrad
Costumiere: Carla Pora-Stiassny, Veronica Gerstenegst, Felicia Puiu
Recuzită: Alin Tofan, Károly Albert
Machiaj: Andra Diac, Denisa Iovan
Coafură: Daniela Genig, Lucian Mătieș
Tehnic de scenă: Marius Crăciunesc, Iosif Toth, Traian Oneț, Iustin Răgman, Vasile Bălașa, Flavius Bioșa, Ionel Teodorescu, Ioan Bârzovan, Nicolae Lăcătaș, Dorel Găletan
Durata spectacolului: 2h45

Festivalul-concurs Gelu Stan 2025
2025-03-06 18:00 | Teatrul Municipal Traian Grozăvescu Lugoj
Șaptesprezece tineri frumoși și cu drag de folclor, participanți la preselecția Festivalului–Concurs Gelu Stan 2025, și-au cucerit un loc pe scena finaliștilor. Cântecele lor, talentul, pasiunea pentru folclorul autentic și ambiția artistică alcătuiesc o lume care reconstituie o ”hartă” etnofolclorică vie și captivantă. Gala festivalului se va desfășura în 6 martie, în urbea natală a ilustrului muzicolog omagiat.
Lugojul găzduiește cea de-a VII-a ediție a Festivalului – Concurs „Gelu Stan”, eveniment artistic de anvergură, dedicat omagierii dirijorului, profesorului și muzicologului Gelu Stan. Personalitatea sa remarcabilă și impactul său asupra zecilor de generații de soliști sunt un adevărat exemplu de inspirație, iar îndrumările sale au contribuit semnificativ la promovarea culturii tradiționale timișene. Născut în Lugoj, Gelu Stan a urmat cursurile primare în orașul natal și a absolvit, în 1965, Institutul Pedagogic din Timișoara, iar în 1972, studiile muzicale la Conservatorul „Ciprian Porumbescu” din București. În decursul a 20 de ani, a fost dirijor al Ansamblului Profesionist Banatul, obținând de cinci ori premiul I la nivel național ca dirijor profesionist. Începând din 1990, a realizat emisiuni la Radio Timișoara și a coordonat Secția Muzicală între 1990 și 2000. A fost președinte al juriilor la numeroase festivaluri folclorice și a fost distins, în 2008, de Consiliului Județean Timiș, cu premiul ProCultura – Timisiensis, pentru promovarea artei și culturii timișene.
Competiția muzicală care poartă numele marelui muzicolog bănățean atrage în fiecare an soliști talentați, ambițioși și pasionați din toată țara. Cei 17 tineri finaliști ai Festivalului Concurs Gelu Stan în acest an sunt: Geo Ionuț Filip (16 ani, Maramureș ), Denisa Cecilia Prunian (17 ani, Sălaj), Camelia Tămaș (20 ani, Valea Someșului Mic), Simina Popescu (19 ani, Gorj), Alexandra Pițu (18 ani, Giurgiu, zona Vlașca), Maria Șaptebani (15 ani, reprezentatând zona Mehedinți ), Sara Ștefania Avasîicii (15 ani, Moldova ), Teodora Negrea (18 ani, Bucovina), Oana Ștefania Berdie (20 ani, Bihor ), Daria Costea (18 ani ,Valea Târnavelor ), Denisa Elena Pîrvu (19 ani, Muscel ), David Crișan (16 ani, Banatul de Câmpie), Denisa Gavriluț 1(8 ani, Banatul de Munte), Alexandru Brundean (19 ani, Banatul de Munte), Ana Maria Moldovan (15 ani, Banatul de Câmpie ), Ana Gabriela Coțe (15 ani, Banatul de Câmpie), Sorin Cheva (19 ani, Banatul de Munte).
Concursul, festivitatea de decernare a premiilor și spectacolul de gală al laureaților vor avea loc în 6 martie 2025, de la ora 18:00, la Teatrul Municipal „Traian Grozăvescu” din Lugoj. Acompaniamentul este asigurat de Orchestra Ansamblului Profesionist Banatul, dirijată de Sebastian Roșca. Spectacolul va fi prezentat de Iuliana Tudor. Coregrafia poartă semnătura maeștrilor Brândușa și Nicolae Stănescu, precum și a instructorului de dansuri Denis Chira. Invitați în recital vor fi foarte îndrăgiții soliști Petrică Miulescu Irimică, Ciprian Roman, Robert Târnăveanu, Dumitru Stoicănescu și Vlad Lință, laureatul ediției 2024.
Se vor acorda următoarele premii în bani: Marele Premiu – 4000 lei, Premiul I – 3000 lei, Premiul II – 2000 lei, Premiul III – 1500 lei, 3 Premii speciale în valoare de 800 lei, Premiul Radio Timișoara și Premiul Tinereții acordat de familia maestrului Gelu Stan. Invitațiile vor fi diponibile la casieria Casei de Cultură ”Traian Grozăvescu”, Splaiul Coriolan Brediceanu, nr.5 din Lugoj, începând cu data de 24 februarie 2025
Evenimentul se desfășoară cu susținerea financiară a Consiliului Județean Timiș.
Festivalul – Concurs Gelu Stan, ediția a VII-a, 2025 este organizat de Centrul de Cultură și Artă al Județului Timiș, coordonat de profesor Liliana Laichici, manager.

Otello, de Giuseppe Verdi
2025-03-05 19:00 | Opera Națională Română Timișoara
Operă în patru acte
Libretul: Arrigo Boito
Întors victorios dintr-o bătălie pe mare, Otello devine victima ofițerului său, Iago, dornic să se răzbune pentru refuzul de a fi promovat la rangul militar pe care îl râvnea. Profitând de încredea lui Otello, reușește să îl convingă că soția lui, Desdemona, îl înșeală cu capitanul Cassio, inventând dovada vinovăției ei și hrănind apoi orgoliul și neîncrederea maurului prin indicii tulburătoare. Ura și ambiția îl fac pe Iago să persevereze în planurile lui, Otello este copleșit de gelozie, o insultă și disprețuieste public pe Desdemona, și în ciuda protestelor și a rugăminților ei, o ucide. Descoperă apoi teribilul adevăr și cuprins de remușcări, își ia viața.
O unitate de timp (evenimente istorice de la sfârșitul secolului al XVI-lea, din perioada luptelor pentru putere ale Republicii de la Veneția cu Imperiul otoman) și de loc (insula Cipru), dezvăluie preocuparea pentru rigoare și echilibru, pe care Boito le cultivă într-un mod credibil și eficient.
Eliminând aproape integral actul I al piesei de teatru, Verdi și Boito își încep versiunea cu prima scenă a actului II, omițând primul act din Veneția, în care Otello și Desdemona se căsătoresc, iar Dogele și consiliul său îl desemnează pe Otello să conducă marea lor expediție împotriva otomanilor. Reduc cu abilitate originalul și intriga la liniile de bază, limitează numărul personajelor și al scenelor, obținând o densitate pe care o subliniază apoi prin renunțarea la decupajele tradiționale. În mod neobișnuit, „Otello” nu începe cu un preludiu, uvertură sau introducere. Iar din punct de vedere structural, vechile contururi ale operei cedează în favoarea unor forme scenice de mare anvergură, care se întind pe acte întregi. Parlando-ul din „La Traviata”, tehnica motivelor din „Simon Boccanegra”, precum și tratamentul timbral orchestral din „Aida” sunt sintetizate aici într-o unitate muzical-dramatică, care permite numai câteodată numerelor închise să se întrevadă în continuitatea fluxului sonor.
Conducerea muzicală: MIHNEA IGNAT
Regia: CARMEN DOBRESCU
Adaptarea regizorală: CLAUDIA MACHEDON
Scenografia: GRIGORE GORDUZ
Adaptarea scenografică: GETA MEDINSCHI
Concert maeştri: OVIDIU RUSU, CORINA MURGU
Maestru de cor: LAURA MARE
Video: IOSIF ROZEMBERG
Otello TEODOR ILINCĂI
Jago ȘERBAN VASILE
Desdemona LĂCRIMIOARA CRISTESCU
Cassio COSMIN IFRIM
Lodovico GELU DOBREA
Emilia GABRIELA TOADER
Montano MARIUS GOȘA
Roderigo MARIUS ZAHARIA
Un araldo MIHAI PRELIPCIAN
Corul și orchestra Operei Naţionale Române Timişoara.
Regia tehnică: LUCIAN BORU
Pregătirea muzicală: ANGELA BALICI, RAREȘ PĂLTINEANU, LEONARD BONEA
Sufleur: EUGENIA GYURIS
Spectacol cântat în limba italiană şi titrat în limbile română și engleză
Spectacolul are două pauze
Vârsta recomandată: 10+
Direcțiunea Operei Naționale Române Timișoara își rezervă dreptul de a modifica programul prezentat.

Aeroport, de Ștefan Caraman
2025-03-05 19:00 | Teatrul Național Mihai Eminescu Timișoara, Studio Uțu Strugari
El, un scriitor blazat, cu o istorie de iubiri mai mult sau mai puţin patetice, mai mult sau mai puţin puse sub semnul alienării, captiv de bunăvoie într-o căsnicie în care relaţia de bază este ura civilizată. Ea, tînără, inteligentă, sclipitoare, dar, în egală măsură, nesigură, prinsă într-o relaţie inconfortabilă, victimă a propriilor alegeri.Textul lui Ştefan Caraman surprinde un instantaneu oricînd posibil. Doi străini – un bărbat şi o femeie – într-un moment de tranzit, la propriu, intră, aproape întîmplător, unul în viaţa celuilalt. Aerul pseudo-autobiografic al textului face ca strategiile de atracţie şi respingere ale celor doi să devină din ce în ce mai palpitante. Interferenţa meteorică a existenţelor acestora devine o oglindă care, deformînd, spune adevărul şi care, cine ştie, poate însemna o poartă spre un alt drum, spre o altă viaţă. Sau nu.

Distribuția: Alina Ilea (Sorana), Romeo Ioan (Rudi)

Decoruri: Mihai Păcurar
Costume: Dorothea Iordănescu
Video: Wonderboy
Regia artistică: Ion-Ardeal Ieremia

Regia tehnică: Cristian Stana
Sufleor: Judit Reinhardt
Lumini: Costinel Asproiu
Sonorizare: Peter Szabo
Video: Eugen Obrad
Recuziter: Alin Tofan
Costumieră: Veronica Gerstenegst
Machiaj: Andra Diac
Coafură: Ramona Bologa
Tehnic de scenă: Marius Crăciunesc, Iosif Toth, Traian Oneț, Vasile Bălașa, Iustin Răgman, Flavius Bioșa, Mihaly Pongracz, Ionel Teodorescu
Durata spectacolului: 1h 40

Romanian Psycho
2025-03-04 19:00 | Teatrul Național Mihai Eminescu Timișoara, Sala Mare
Am găsit undeva acest citat filozofic: „Viața ar fi mult mai simplă dacă binele și răul ar fi concepții fixe și absolute, însă deseori ne ciocnim de faptul că ceea ce pare a fi bine, în anumite circumstanțe este complet invers”. Mi se pare o caracterizare foarte potrivită pentru povestea de față.
Florin Piersic jr
Florin Piersic jr, se întoarce la tripla ipostază de dramaturg, regizor și interpret în comedia Romanian Psycho. Îndrăgitul actor al Teatrului Național construiește, cu inteligența, cu umorul și cu verva care îi sunt proprii, ceea ce se numește științific „safe space”, spațiul de siguranță al cărui destinatar este personajul necunoscut care poate lua chipul fiecărui spectator în parte.
Textul, regia artistică și interpretarea Florin Piersic jr
Scenografia Tudor Prodan
Regizor tehnic: Cristian Stana
Lumini: Gerhardt Crăciun
Sunet: Claudiu Surmei
Costume: Carla Pora Stiassny
Recuzită: Mariana Doboșan, Diana Itul
Tehnic de scenă: Marius Crăciunesc, Iosif Toth, Traian Oneț, Iustin Răgman, Vasile Bălașa, Flavius Bioșa, Ioan Bârzovan, Nicolae Lăcătaș, Costel Găletan, David Iov, Tihomir Uroș, Roberto Nica, Sorin Barnea
Durata spectacolului: 1h50 (fără pauză)

Bisous bébé: atelier de joacă, muzică și explorare senzorială cu zâna Anabella
2025-03-04 10:30 - 11:10 | Ludoteca Institutului Francez
Un atelier pentru bebeluși (10-24 luni) și părinți, în care sunt folosite sunete, cântece în limba franceză precum și exerciții de motricitate pentru a-i ajuta pe copii să se familiarizeze cu sunetele și melodicitatea limbii franceze.
CÂND? Marți, 4 martie, între orele 10:30-11:10
INSCRIERI: până în 3 martie, în limita locurilor disponibile
UNDE? Ludoteca Institutului Francez
TARIFE:
40 RON, tarif întreg
35 RON, tarif redus pentru posesorii Cardului CulturaPlus
Înscriere: https://forms.gle/Sn3HvAdfAoBWSrus8

Don Juan, scenariu de Ion-Ardeal Ieremia, după o idee de Max Frisch
2025-03-02 19:00 | Teatrul Național Mihai Eminescu Timișoara, Sala Mare
Don Juan este unul dintre cele mai faimoase personaje ale culturii europene, fie că vorbim de literatură, arte plastice sau muzică. De aproape 400 de ani, povestea legendarului cuceritor este spusă și repetată. Bărbaţi din toată lumea îi sunt asemuiţi.
Sunt cercetători care afirmă că Don Juan este un caracter ficţional ce conturează o anumită tipologie umană. Libertinul. Cucereşte femeile, se luptă cu pretendenţii sau cu taţii lor până la moarte. Don Juan-ul lui Max Frisch același erou tradițional, dar privit dintr-un cu totul alt unghi, neașteptat. Cum surprinzătoare e și viziunea regizorului Ion Ardeal Ieremia de a distribui în rolul principal o femeie.
Atunci când realitatea îi pare croită din cioburi de oglindă, iar punctele cardinale ale existenței au ajuns la fel de utile ca meniul unui restaurant închis, Don Juan face saltul în abstract prin matematică, „limba cu care Dumnezeu a scris universul”. Lupta dintre geometrie și trup creează mitul, dar îngenunchează artistul, într-un joc în care adevărul este înlocuit de semne și simboluri citite greșit, iar compromisul este mimetism care a reușit să păcălească. Dar pentru că nevoia de a înțelege rânduiala lumii este vitală oricărei ființe înzestrate cu rațiune, Don Juan va rămâne cel care deschide cu propria lui existență, cu propria lui fragilitate calea necesarei poezii, peste timp.
Distribuția: Claudia Ieremia (Don Juan), Alecu Reus (Tenorio), Roberta Popa (Miranda), Matei Chioariu (Don Gonzalo), Daniela Bostan (Donna Elvira/ Văduva), Iuliana Crăescu (Donna Anna), Cristian Szekeres (Pater Diego), Andrei Chifu (Rodrigo), Ana Maria Cojocaru (Miranda), Alina Ilea (Celestina), Romeo Ioan (Leporello), Ana Maria Pandele Andone (Văduvă), Bogdan Spiridon (Alonso), Marin Lupanciuc (Toreador) și Andrei Zgăbaia (Toreador).
Scenografia: Corina Grămoșteanu
Sound și video design: Sebastian Hamburger
Regia artistică: Ion–Ardeal Ieremia
Regizori tehnici: Judit Reinhardt
Lumini: Gerhard Crăciun
Operatori video: Eugen Obrad
Operator sunet: Peter Szabo
Costumiere: Carla Stiassny, Veronica Gerstenengst, Felicia Puiu
Recuziter: Alin Tofan
Machiaj: Andra Diac
Coafură: Daniela Genig
Tehnic de scenă: Traian Oneț, Iosif Toth, Marius Crăciunesc, Iustin Răgman, Vasile Bălașa, Flavius Bioșa
Durata spectacolului: 1h 20

Adevărul, de Florian Zeller
2025-03-01 19:00 | Teatrul Național Mihai Eminescu Timișoara, Sala Mare
Adevărul este, înainte de orice, o poveste despre minciună. Florian Zeller, autorul piesei, a ales să vorbească despre situații de viață cel mai adesea incomode, folosind instrumentele comediei, ale replicii scânteietoare și ale falselor clișee. Este o poveste foarte simplă despre un infidel într-o lume de infideli, despre un mincinos într-o lume de mincinoși. Personajul principal, pe cât de afemeiat, pe atât de guraliv, este obsedat – culmea – de adevăr. Dar e cam ca în viață: obsesia lui e de suprafață, iar cuvântul îl interesează mult mai mult decât semnificația, decât rolul, decât utilizările lui. Aventurile acestui mincinos pe care toți cei din jur îl înșală fac din Adevărul un palpitant joc de oglinzi unde minciuna însăși este jucăria favorită.
Florian Zeller (n.1979) debutează fulminant pe scena literară franceză, la doar 22 de ani, cu romanul Neiges artificielles, câștigător al prestigiosului premiu Hachette. Începe să scrie teatru și devine celebru cu trilogia Mama, Tatăl și Fiul. Cele trei texte sunt montate pe numeroase scene, depășind granițele Europei, iar ultimele două piese sunt ulterior ecranizate. Obține recunoașterea internațională cu Tatăl, care câștigă mai multe premii Molière și care, în formula sa cinematografică, avându-l pe Anthony Hopkins în rolul principal, câștigă premiul Oscar pentru cel mai bun scenariu, premiul César pentru cel mai bun film străin, premiul Bafta și premiul Goya. Piesa Fiul este, la rândul ei, ecranizată, cu Hugh Jackman, Laura Dern și, încă o dată, Anthony Hopkins în rolurile principale.
Adevărul este cea de-a șasea piesă scrisă de Florian Zeller. Succesul imens de care s-a bucurat spectacolul montat la Théâtre de Montparnasse a determinat televiziunea franceză să îl difuzeze pe canalul său național.
Distribuția: Matei Chioariu (Michel) – Nominalizat la premiul pentru cel mai bun actor la Festivalul Internațional de Teatru de la Oradea
Alina Ilea (Laurence)
Romeo Ioan (Paul)
Cristina König (Alice)
Scenografia TUDOR PRODAN
Lighting design GERHARD CRĂCIUN
REGIA ARTISTICĂ RADU IACOBAN
Regizor tehnic: Anca Marinca
Operator lumini: Gerhard Crăciun
Operator sunet: Claudiu Surmei
Costume: Felicia Puiu
Recuzită: Alin Tofan
Machiaj: Denisa Iovan
Coafură: Daniela Genig
Tehnic de scenă: Iosif Toth, Traian Oneț, Marius Crăciunesc, Vasile Bălașa, Iustin Răgman, Flavius Bioșa, David Iov, Roberto Nica, Ioan Bârzovan, Nicolae Lăcătaș, Dorel Găletan, Tihomir Uroș, Paul Frâncu, Sorin Barnea, Raul Băcuanu, Daniel Timiș
Durata spectacolului: 1h 30

„Gheorghe Fikl și provocările barocului”, conferință Horia-Roman Patapievici
2025-03-01 12:00 | Muzeul Național de Artă Timișoara
Muzeul Național de Artă Timișoara va găzdui conferința lui Horia-Roman Patapievici, cu titlul „Gheorghe Fikl și provocările barocului”.
Evenimentul are loc în Sala Baroc a Muzeul Național de Artă Timișoara, instituție ce găzduiește, începând cu luna decembrie 2024, expoziția artistului timișorean, cu titlul „De anima”.
Numele artistului timișorean, cunoscut nu doar în țară, ci și în străinătate, înseamnă, între altele, expoziții la New York, Luxemburg și Londra, iar Muzeul Național Ajuda din Portugalia a găzduit o expoziție Gheorghe Fikl în spațiul în care au fost expuși Joan Miró sau Joana Vasconcelos.
Lucrările sale sunt prezente în colecții private și publice din România și străinătate, inclusiv în colecția Regelui Charles al III-lea al Marii Britanii.

Campionatul Național de Dans Sportiv pe Secțiuni
2025-03-01 - 2025-03-02 | Sala Constantin Jude (Olimpia)
Dansul sportiv își dă din nou întâlnire în inima Banatului, unde cei mai talentați dansatori din România vor concura pentru titlurile naționale la Campionatul Național de Dans Sportiv pe Secțiuni. Aflat la cea de-a 33-a ediție, acest prestigios eveniment aduce pe ringul de dans energia, eleganța și pasiunea celor mai buni sportivi ai momentului și este organizat de Federația Română de Dans Sportiv și Agenția Națională pentru Sport și Clubul de Dans Sportiv Magnum Team Timișoara.
Pe parcursul a două zile intense de competiție, dansatorii vor evolua în cele două mari secțiuni ale dansului sportiv: Standard și Latino, fiecare punând în valoare calitățile tehnice și artistice ale sportivilor.
Competiția este deschisă tuturor categoriilor de vârstă, începând cu cei mai mici participanți, de la 6 ani, până la dansatorii de Seniori 2. Fiecare categorie va aduce pe ring expresivitate, rafinament și performanță, demonstrând nivelul ridicat al dansului sportiv românesc: copii, juniori, tineret, adulți, seniori 1 și seniori 2.
Campionatul Național de Dans Sportiv pe Secțiuni va beneficia de prezența a 24 de arbitri de elită din 19 țări, care vor asigura corectitudinea și profesionalismul jurizării. Acești arbitri provin din: Kazahstan, Ungaria, Germania, Slovenia, Marea Britanie, Africa de Sud, Lituania, Cehia, Israel, Polonia, Austria, Estonia, Letonia, Moldova, Slovacia, Italia, Armenia, Norvegia, Lituania. Prezența acestora garantează un nivel competițional ridicat și o evaluare imparțială a tuturor sportivilor.
În sesiunea de dimineață, iubitorii dansului vor avea ocazia să urmărească Cupa FRDS – Cupa Timișoarei, o competiție națională destinată dansatorilor care își doresc să își măsoare forțele într-un cadru oficial și să își dezvolte experiența competițională. Acest concurs reprezintă o rampă de lansare pentru sportivii în ascensiune și un prilej de a celebra frumusețea și diversitatea dansului sportiv.
Finaliștii acestui prestigios campionat au un rol esențial în reprezentarea României pe scena internațională. Câștigătorii locului 1 și 2 vor avea onoarea de a reprezenta România la Campionatele Mondiale și Europene, fiind susținuți financiar de Federația Română de Dans Sportiv (FRDS) și Agenția Națională pentru Sport (ANS) pentru participarea la aceste competiții de elită.
Campionatul Național de Dans Sportiv pe Secțiuni nu este doar o competiție, ci un spectacol al eleganței, disciplinei și pasiunii pentru dans. Într-o atmosferă încărcată de emoție și excelență, sportivii vor concura pentru medalii, titluri și, mai presus de toate, pentru a-și demonstra măiestria pe ringul de dans.
În ambele zile competiția va începe la ora 9.00 si se vor termina în jurul orei 22.00.
Biletele costa 50 de lei și se pot achiziționa la intrarea în sală.

La Bayadere / Baiadera, de Ludwig Minkus (spectacol de balet)
2025-02-28 19:00 | Opera Națională Română Timișoara
Considerat părintele baletului clasic rus, coregraful francez Marius Petipa a marcat profund repertoriul baletului cu lucrări de neuitat precum Lacul lebedelor, Frumoasa din pădurea adormită și Spărgătorul de nuci. Printre creațiile sale, La Bayadère (care a avut premiera pe 23 ianuarie 1877 la Teatrul Imperial Bolshoi Kamenny) se distinge ca cea mai faimoasă operă exotică, plasată în India antică și explorând tema exotismului oriental, foarte populară în baletul secolului al XIX-lea.
Petipa avea o experiență vastă cu baletele inspirate de India. A dansat în Le Dieu et la Bayadère la Bordeaux, iar prima sa soție, Maria, interpretase acest balet într-o reluare la Sankt Petersburg în 1854. De asemenea, Petipa a declarat că a coregrafiat dansuri pentru Zina Richard în rolul de bayadère la Opera din Paris în 1856 și cunoștea baletul Sacountala, creat de fratele său, Lucien, inspirat din piesa poetului indian Kalidasa și prezentat la Paris în 1858. Printre aceste lucrări care se presupun a fi influența baletului La Bayadère, un alt posibil factor de inspirație a fost vizita Prințului de Wales în India în 1875, un eveniment intens promovat în Europa la acea vreme. Libretul La Bayadère a fost scris de Serghei Kudekov, deși, ani mai târziu, Petipa și-a revendicat întreaga autorie.
Deși acțiunea La Bayadère se desfășoară în India antică, muzica lui Ludwig Minkus nu include aproape deloc elemente autentice de dans sau muzică indiană, nici măcar în momentele dedicate personajelor. Baletul reflectă, de fapt, o interpretare a Orientului Sudic prin perspectiva europeană a secolului al XIX-lea. Unele fragmente din partitura lui Minkus sugerează vag un sunet oriental, însă muzica rămâne un exemplu clar de musique dansante caracteristică epocii, incluzând o succesiune de polci melodioase, adagio-uri, valsuri vieneze și alte forme muzicale similare. Coregrafia lui Petipa, în aceeași notă, introduce detalii care sugerează atmosfera indiană, dar rămâne fidelă stilului clasic al baletului.
Conducerea muzicală: DEJAN SAVIĆ (invitat)
Coregrafia: MARIUS PETIPA
Regia și adaptarea coregrafică: OVIDIU – MATEI IANCU
Scenografia: DRAGOȘ BUHAGIAR
Asistent scenografie: IRINA CHIRILĂ
Concert maeștri: OVIDIU RUSU, CORINA MURGU
Asistent coregrafie: ALIN RADU, MANUELA ARDELEAN
Maeștri de balet: OVIDIU MATEI IANCU, MANUELA ARDELEAN, ALIN RADU
Nikia CECILIA BASSETTO (debut)
Solor OVIDIU MATEI IANCU
Gamzatti KURUMI KOJIMA
Rajah DARIUS AGRIMA
Idol ANTONIN FARAUT
Fachir MASAYOSHI SATO
Brahman ALIN RADU
Prietenul lui Solor SERGIU ANGHEL
Slujnica MIRABELA ZONAI
Solo dʼJampe AOI IWAZAKI, SAYUKI TOTSUKA
Patru Baiadere mici ANDREEA MIREA, CODRUȚA BĂLAN, HANA OKUDAIRA, AIRI HAMADA
Solo tobe CHISAKO OTA, YUKI SHIMAOKA
Pas dʼaction YEWON KIM, CARLA DUKAI, HONOKA NISHIMURA, CRISTINA MÎRZA
Trei umbre SAYUKI TOTSUKA, AOI IWAZAKI, CRISTINA MÎRZA (debut)
Orchestra și ansamblul de balet ale Operei Naționale Române din Timişoara în colaborare cu elevii Liceului de Artă „Ion Vidu” Timișoara, Secția de coregrafie „Ștefan Gheorghe”
Regia tehnică: HELLEN GANSER
Spectacolul are o pauză și se încheie în jurul orei 21:20.
Vârsta recomandată: 5+
Direcțiunea Operei Naționale Române din Timișoara își rezervă dreptul de a modifica programul prezentat.

Bal la Savoy, de Paul Abraham
2025-02-24 19:00, 2025-02-23 18:00 | Opera Națională Română Timișoara
Realizat de Paul Abraham alături de Alfred și Fritz Rotter, cei mai importanți producători de teatru ai Berlinului începutului de secol XX, Bal la Savoy a fost prezentat în premieră la 23 decembrie 1932, în Grosses Schauspielhaus, marcând ultimul eveniment cultural major al Republicii de la Weimar. Un spectacol cosmopolit, dezinvolt și exploziv, scris, produs și interpretat de evrei, o Operetă spumoasă, care surprinde fascinanta metropolă germană a modernității, fără falsa pudoare, o veritabilă explozie de libertate și de bucuria de a trăi a societății berlineze…
Farmecul și energia debordantă sunt transpuse într-o poveste în două acte, țesută la Nisa, despre un cuplu de tineri căsătoriți, a căror loialitate este pusă la încercare. Recent întors din luna de miere alături de soția sa, Madeleine, marchizul Aristide de Faublas primește o telegramă de la fosta sa iubită, Tangolita, care îl provoacă la o întâlnire la balul anual de la hotelul Savoy.
Trebuie inventată însă o scuză, care să îi asigure marchizului confortul întâlnirii tête-à-tête, iar soluția salvatoare i-o sugerează vechiul său prieten, Mustafa Bey, atașatul turc la Paris. Aristide își informează soția că dorește să îl revadă pe vechiul său prieten, José Pasodoble, un compozitor de jazz de mare succes, fără să își imagineze însă că povestea inventată naște suspiciuni. Sub identitatea lui Pasodoble se ascunde o femeie, Daisy Darlington, prietena americană a soției marchizului, care și-a făcut un renume sub acest pseudonim. Bănuitoare, Madeleine merge și ea la bal, dar deghizată, și își găsește soțul într-un separeu. Incitată de Daisy, plănuiește să se răzbune. Din soția îndrăgostită se transformă în femeia trădată! La balul de la Savoy își va găsi la rândul ei un partener, pe tânărul avocat, Célestin Formant, care devine un complice involuntar în căutarea răzbunării ei.
O comedie trăsnită, un umor cu aluzii și duble înțelesuri, un spirit care amintește de Viena Prințului Orlovski, dansuri excentrice și explozive, interludii inteligente, special gândite pentru desfășurarea cursivă a poveștii, un ultim și valoros omagiu adus epocii de către genialul Paul Abraham, totul transpus în sunetul anilor ’30 …
Dacă luăm în considerare faptul că Paul Abraham a fost forțat să părăsească Germania doar la o lună după premieră și că partiturile sale nu mai aveau voie să fie interpretate, putem aprecia intensitatea melodiilor din această „Schlageroperette”, o etichetă pe care i-a atribuit-o partiturii dramaturgul și criticul de teatru Volker Klotz. Ele au devenit perene în ciuda tuturor tribulațiilor, iar după război au fost interpretate din nou pe scene, la radio și la televiziune.
Conducerea muzicală: MIHNEA IGNAT
Regia și coregrafia: RĂZVAN MAZILU
Decorurile şi costumele: DRAGOȘ BUHAGIAR
Concert maeştri: OVIDIU RUSU, CORINA MURGU
Maestru de cor: LAURA MARE
Maeștrii de balet: OVIDIU MATEI IANCU, ALIN RADU, MANUELA ARDELEAN
Asistent regia artistică: HELLEN GANSER
Asistent coregrafie: MANUELA ARDELEAN
Aristide BOGDAN ZAHARIEA
Madeleine MIHAELA MARCU
Daisy CRISTINA VLAICU
Mustafa Bey OCTAVIAN VLAICU
Célestin Formant HARALD WEISZ (invitat, de la Teatrul German de Stat Timișoara)
Soțiile divorțate ale lui Mustafa: MANUELA ARDELEAN, LOREDANA BORLOVAN, LIGIA POPESCU, GEORGIANA NECȘA, DAIANA VINARS, SUZANA VRÂNCEANU (invitată)
La Tangolita GABRIELLA VARVARI
Monsieur Albert DAN PATACĂ (invitat)
Pomerol LEONARD IVAN
Réne ALEXANDRU PÎNTEA
Maurice FLAVIUS POPA
Lilly OLGA SFETCU
Paulette SUZANA VRÂNCEANU (invitată)
Hermence MANUELA ARDELEAN
Bébe ANA MARIA STĂNOIA
Archibald MIHAI PRELIPCIAN
Corul, orchestra şi ansamblul de balet ale Operei Naţionale Române Timişoara.
Pregătirea muzicală: RAREŞ PĂLTINEANU, LEONARD BONEA, IRINA BELEA
Regia tehnică: LUCIAN BORU
Sufleor EUGENIA GYURIS, MIRCEA DAN PETCU
Spectacol interpretat în limba română.
Spectacolul are două pauze și se încheie în jurul orei 21:10.
Vârsta recomandată: 6+
Direcțiunea Operei Naționale Române Timișoara își rezervă dreptul de a modifica programul prezentat.
Cu permisiunea: Bühnen- und Musikalienverlag „Josef Weinberger” Wien Gesellschaft m.b.H., Viena, Austria

WCF International Cat Show
2025-02-22 - 2025-02-23 | Iulius Town
Competiția internațională dedicată pisicilor revine la Iulius Town: peste 200 de feline pot fi admirate în acest weekend.
Sunt grațioase, jucăușe și pline de personalitate, iar weekendul acesta le poți vedea în Iulius Town, la una dintre cele mai apreciate competiții feline. Magnificats revin la Timișoara, iar peste 200 de pisici din 21 de rase diferite vor putea fi admirate timp de două zile, în noua ediție a îndrăgitei competiții WCF International Cat Show.
În perioada 22 – 23 februarie 2025, între orele 10:00 și 18:00, Atriumul Iulius Town va găzdui unul dintre cele mai delicate evenimente dedicate felinelor: WCF International Cat Show. Peste 200 de pisici din 21 de rase, venite din opt țări, vor putea fi admirate de vizitatori, iar curioșii vor putea afla mai multe despre elegantele „concurente” de la crescători autorizați.
Ediția de anul acesta va fi arbitrată de experți internaționali din Marea Britanie, Franța, Spania și Ungaria. Felinele vor fi jurizate atât în competiții individuale, cât și în ringuri speciale, unde vor concura pentru titluri prestigioase. Printre rasele prezente se numără British Longhair, Maine Coon, Munchkin Longhair, Transylvanian, Persian, Highland Fold și multe altele, apreciate la nivel internațional.
Indiferent dacă ești un pasionat al pisicilor de rasă sau pur și simplu îți dorești să petreci un weekend special în compania celor mai drăgălașe feline, WCF International Cat Show este evenimentul perfect pentru tine. Vino să descoperi frumusețea, farmecul și personalitatea pisicilor!
